<p><img src="parameters/k-v/documents/oecms/Hirlevel_2016/febr/viladkor1.jpg" width="425" height="266" data-pnfileid="1248" /></p>
<p><em>A vil&aacute;g egy k&ouml;nyv, &eacute;s aki nem utazik, az csak egyetlen lapj&aacute;t olvasta el. /Szent &Aacute;goston/</em></p>
<p><strong>Jelen cikk&uuml;nkkel el&eacute;rkezt&uuml;nk h&iacute;res magyar &bdquo;v&aacute;ndorokr&oacute;l&rdquo;, felfedezőkről sz&oacute;l&oacute; ismertető sorozatunk utols&oacute; előtti &aacute;llom&aacute;s&aacute;hoz. Ki m&aacute;sr&oacute;l sz&oacute;lhatna ennek aprop&oacute;j&aacute;b&oacute;l mostani t&ouml;rt&eacute;net&uuml;nk nagy r&eacute;sze, mint a legismertebb magyar utaz&oacute;r&oacute;l, Alm&aacute;sy L&aacute;szl&oacute;r&oacute;l, akinek h&iacute;rnev&eacute;t a r&oacute;la sz&oacute;l&oacute;, Az angol beteg c&iacute;mű, t&ouml;bbsz&ouml;r&ouml;s Oscar-d&iacute;jas film alapozta meg. &Aacute;m, mint ahogy az m&aacute;r &aacute;ltal&aacute;ban lenni szokott, mozidarab &eacute;s a val&oacute;s&aacute;g k&ouml;z&ouml;tt az&eacute;rt akad n&eacute;mi elt&eacute;r&eacute;s. Ezt k&iacute;s&eacute;relt&uuml;k megragadni annak &eacute;rdek&eacute;ben, hogy tiszt&aacute;bb, &eacute;lethűbb k&eacute;pet kaphassunk &bdquo;a Homok Atyj&aacute;r&oacute;l&rdquo; &eacute;s munk&aacute;ss&aacute;g&aacute;r&oacute;l.</strong></p>
<p>Olvas&oacute;ink megszokhatt&aacute;k m&aacute;r, hogy mindig k&eacute;t utaz&oacute;t mutatunk be &iacute;r&aacute;sainkban, most sem t&eacute;r&uuml;nk el ettől a hagyom&aacute;nyt&oacute;l. &bdquo;Nem esett messze az Alm&aacute;sy a f&aacute;j&aacute;t&oacute;l&rdquo;- &iacute;rhatjuk szellemeskedve ennek ok&aacute;n mai t&eacute;m&aacute;nk hőseiről. Alm&aacute;sy Gy&ouml;rgy, L&aacute;szl&oacute; &eacute;desapja ugyanis maga is elismert &eacute;s szenved&eacute;lyes felfedező volt, csak &eacute;pp őt nem Afrika sivatagjai vonzott&aacute;k, hanem Belső-&Aacute;zsia kev&eacute;sb&eacute; felt&aacute;rt vid&eacute;kei. A j&oacute;m&oacute;d&uacute; f&ouml;ldbirtokos nemesi csal&aacute;db&oacute;l sz&aacute;rmaz&oacute; Gy&ouml;rgynek m&aacute;r &eacute;desapja, Alm&aacute;sy Edu&aacute;rd &bdquo;kijel&ouml;lte az utat&rdquo;, hiszen a geogr&aacute;fia ir&aacute;nti olthatatlan szenved&eacute;ly jellemezte, emellett alap&iacute;t&oacute; tagja volt az 1872-ben l&eacute;trehozott Magyar F&ouml;ldrajzi T&aacute;rsas&aacute;gnak.</p>
<p>Alm&aacute;sy Gy&ouml;rgy (1867-1933) a grazi egyetemen szerzett jogi diploma ut&aacute;n &aacute;llami hivatalnokk&eacute;nt dolgozott Budapesten, majd a romantikus hangz&aacute;s&uacute; borosty&aacute;nkői birtok&aacute;n gazd&aacute;lkodott. Az ornitol&oacute;gia szerelmesek&eacute;nt tette meg első komolyabb utaz&aacute;s&aacute;t Dobrudzs&aacute;ba &eacute;s a Duna-delt&aacute;j&aacute;ba, ahonnan m&aacute;r &eacute;rt&eacute;kes mad&aacute;rtani gyűjtem&eacute;nnyel t&eacute;rt haza. K&ouml;z&eacute;p-&Aacute;zsi&aacute;ba elősz&ouml;r az &uacute;j sz&aacute;zad hajnal&aacute;n kerekedett fel a grazi egyetem &aacute;llattan tan&aacute;r&aacute;nak k&iacute;s&eacute;ret&eacute;ben. A Dun&aacute;n kereszt&uuml;l &eacute;rtek el a fekete-tengeri Batumiba, onnan vonattal folytatt&aacute;k &uacute;tjukat Taskentbe. Az exped&iacute;ci&oacute; b&aacute;zisa Przsevalszk v&aacute;rosa volt, Alm&aacute;sy innen k&uuml;zd&ouml;tte fel mag&aacute;t a K&ouml;z&eacute;pső-Tien-san fenns&iacute;kjaira, a Han-Tengri k&ouml;rny&eacute;k&eacute;re. &Uacute;tj&aacute;nak eredm&eacute;nyeiről vastag k&ouml;tetben sz&aacute;molt be. Elsők&eacute;nt adott h&iacute;rt az &uacute;n. &bdquo;sz&uuml;rt&ouml;kről&rdquo; azaz a Tien-san magas fenns&iacute;kjair&oacute;l &eacute;s a hegyvid&eacute;k Han-Tengriből ki&aacute;gaz&oacute; d&eacute;li l&aacute;nc&aacute;r&oacute;l. Alm&aacute;sy &uacute;tj&aacute;nak komoly zool&oacute;giai eredm&eacute;nye is volt: egy k&ouml;zel 20 000 darabb&oacute;l! &aacute;ll&oacute; &aacute;llatgyűjtem&eacute;ny (nagyobbr&eacute;szt mad&aacute;r), k&ouml;zt&uuml;k t&ouml;bb &uacute;j faj. Az elismer&eacute;st m&eacute;gsem ilyen jellegű megfigyel&eacute;sei, hanem a kirgizekről &eacute;s kazakokr&oacute;l sz&oacute;l&oacute; &eacute;rz&eacute;kletes n&eacute;prajzi tanulm&aacute;nyai hozt&aacute;k el sz&aacute;m&aacute;ra, valamint a gleccserek &eacute;s a glaci&aacute;lis formakincs le&iacute;r&aacute;sai. M&aacute;sodik &aacute;zsiai &uacute;tj&aacute;nak c&eacute;lja K&iacute;na &eacute;szaki r&eacute;sz&eacute;nek &aacute;tfog&oacute; tanulm&aacute;nyoz&aacute;sa volt. Innen azonban szem&eacute;lyi n&eacute;zetelt&eacute;r&eacute;sek miatt csal&oacute;dottan &eacute;rkezett haza, ettől fogva visszavonulva &eacute;lt grazi birtok&aacute;n. Ma elismert orientalistak&eacute;nt, zool&oacute;gusk&eacute;nt, ornitol&oacute;gusk&eacute;nt, etnogr&aacute;fusk&eacute;nt, sőt kiv&aacute;l&oacute; nyelv&eacute;szk&eacute;nt, a belső-&aacute;zsiai t&ouml;r&ouml;k nyelvek ismerőjek&eacute;nt is sz&aacute;mon tarthatjuk őt.</p>
<p>Alm&aacute;sy Gy&ouml;rgy h&aacute;rom gyermeke k&ouml;z&uuml;l a k&ouml;z&eacute;pső volt az az Alm&aacute;sy L&aacute;szl&oacute;, aki k&eacute;sőbb Az angol beteg c&iacute;mű, 1996-ban bemutatott film ok&aacute;n v&aacute;lt h&iacute;ress&eacute;. A film &eacute;s val&oacute;s&aacute;g k&ouml;z&ouml;tt nagyj&aacute;b&oacute;l annyi az &aacute;tfed&eacute;s, hogy Alm&aacute;sy val&oacute;ban rajongott az afrikai sivatagok&eacute;rt, a rep&uuml;l&eacute;s&eacute;rt, neki is volt ebből sz&aacute;rmaz&oacute; balesete &eacute;s val&oacute;ban m&eacute;lys&eacute;gi felder&iacute;tők&eacute;nt dolgozott Rommel sereg&eacute;ben. Az &aacute;ltala felfedezett barlang &eacute;s annak h&iacute;res &bdquo;sivatagi &uacute;sz&oacute;ir&oacute;l&rdquo; rajzolt k&eacute;p m&aacute;sa ugyancsak megjelenik mot&iacute;vumk&eacute;nt...&Eacute;s ezzel nagyj&aacute;b&oacute;l v&eacute;ge is a p&aacute;rhuzamoknak.</p>
<p>Az igazi Alm&aacute;sy L&aacute;szl&oacute;, b&aacute;r a csal&aacute;dnak abb&oacute;l az &aacute;g&aacute;b&oacute;l sz&aacute;rmazott, amelyik nem volt jogosult a gr&oacute;fi c&iacute;m visel&eacute;s&eacute;re, kitűnő neveltet&eacute;sben r&eacute;szes&uuml;lt. M&aacute;r ifj&uacute;kor&aacute;ban foly&eacute;konyan besz&eacute;lt n&eacute;met&uuml;l, olaszul, angolul, oroszul, k&eacute;sőbb elsaj&aacute;t&iacute;totta a francia, az arab &eacute;s a szuah&eacute;li nyelvet is.&nbsp; Tanulm&aacute;nyainak főbb &aacute;llom&aacute;sai: Kőszeg, Graz (innen az&eacute;rt kell t&aacute;voznia, mert v&eacute;letlen&uuml;l el&uuml;t&ouml;tte ker&eacute;kp&aacute;rj&aacute;val az iskolaigazgat&oacute;t), &eacute;s az angliai Eastbourne. M&aacute;r fiatalon annyira foglalkoztatta a rep&uuml;l&eacute;s, hogy maga is &eacute;p&iacute;tett &eacute;s ki is p&oacute;rb&aacute;lt egy vitorl&aacute;z&oacute; rep&uuml;lőg&eacute;pet. A v&eacute;g&uuml;l bordat&ouml;r&eacute;sekkel meg&uacute;szott kamaszkori kaland nem szegte rep&uuml;l&eacute;s ir&aacute;nti kedv&eacute;t Az első vil&aacute;gh&aacute;bor&uacute; idej&eacute;n t&ouml;bbek k&ouml;z&ouml;tt l&eacute;gi megfigyelő tiszt volt a d&eacute;li fronton, ahol pil&oacute;tak&eacute;nt nagy, k&eacute;tfedelű rep&uuml;lőg&eacute;pen szerzett tapasztalatokat az it&aacute;liai hadsz&iacute;nt&eacute;ren. 1922-től a Steyr c&eacute;g megb&iacute;zottjak&eacute;nt automobilok &eacute;rt&eacute;kes&iacute;t&eacute;s&eacute;vel foglalkozott, ek&ouml;zben sikeres aut&oacute;versenyzőv&eacute; is v&aacute;lt. Első, Alexandri&aacute;t&oacute;l Kart&uacute;mig tart&oacute;, majd L&iacute;biai- &eacute;s N&uacute;biai-sivatagot &aacute;tszelő afrikai utaz&aacute;s&aacute;ra is egy Steyr aut&oacute;val ker&uuml;lt sor 1926-ban, melyet s&oacute;gora, Esterh&aacute;zy Antal herceg t&aacute;rsas&aacute;g&aacute;ban tett meg. Nem egy j&aacute;rművet egy&eacute;bk&eacute;nt a sivatagban tesztelt viszontags&aacute;gos k&ouml;r&uuml;lm&eacute;nyek k&ouml;z&ouml;tt, ezek n&eacute;melyik&eacute;ről t&eacute;v&eacute;s felv&eacute;telek is k&eacute;sz&uuml;ltek. A v&aacute;ltozatoss&aacute;g kedv&eacute;&eacute;rt mindek&ouml;zben Kair&oacute;ban rep&uuml;lős iskol&aacute;t is l&eacute;tes&iacute;tett.</p>
<p>Alm&aacute;syt teljess&eacute;ggel megbabon&aacute;zt&aacute;k Afrika v&eacute;gtelen homok- &eacute;s kőtengerei &eacute;s elemi vonzerővel cs&aacute;b&iacute;tott&aacute;k &uacute;jra meg &uacute;jra vissza. A L&iacute;biai-sivatag kop&aacute;r kővil&aacute;g&aacute;ban megismerkedett a beduinok &eacute;let&eacute;vel, szok&aacute;saival, &eacute;s kitűnően elsaj&aacute;t&iacute;totta az arab nyelvet is. A beduinok megkedvelt&eacute;k, s tud&aacute;s&aacute;t annyira m&eacute;lt&aacute;nyolt&aacute;k, hogy Abur Hamlak&eacute;nt, a &bdquo;Homok Atyja&rdquo;-k&eacute;nt tisztelt&eacute;k. Ek&ouml;zben ő maga is szinte beduinn&aacute; v&aacute;lt, aki a Szahara legvadabb t&aacute;jain is &uuml;gyesen eligazodott. A sivataglak&oacute;k gyakran besz&eacute;ltek neki Zarzur&aacute;r&oacute;l, a rejt&eacute;lyes o&aacute;zisv&aacute;rosr&oacute;l &eacute;s annak kincseiről. A k&ouml;z&eacute;pkori alkimist&aacute;k &aacute;ltal is le&iacute;rt o&aacute;zis sokak fant&aacute;zi&aacute;j&aacute;t megmozgatta, sz&aacute;mos sikertelen exped&iacute;ci&oacute; indult felkutat&aacute;s&aacute;ra. T&ouml;bb sem kellett Alm&aacute;synak, elhat&aacute;rozta, hogy ő maga oldja meg a titkot. 1932-ben emiatt ism&eacute;t visszat&eacute;rt a Szahar&aacute;ba. A v&aacute;ndorl&oacute; fecsk&eacute;k &uacute;tj&aacute;t k&ouml;vető rep&uuml;lős felder&iacute;tő&uacute;t sikerrel j&aacute;rt, Alm&aacute;sy a levegőből fedezte fel a rejtelmes Zarzura fő v&ouml;lgy&eacute;t, V&aacute;di Abd el Malikot. A m&aacute;sik k&eacute;t p&aacute;rhuzamos v&ouml;lgy, a V&aacute;di Talh &eacute;s V&aacute;di Hamrah felt&aacute;r&aacute;s&aacute;val ő fejezte be Kelet-Szahara f&ouml;ldrajzi felt&eacute;rk&eacute;pez&eacute;s&eacute;t. A Szahara egyik legelhagyatottabb, legink&aacute;bb hozz&aacute;f&eacute;rhetetlen zug&aacute;ban Alm&aacute;sy L&aacute;szl&oacute; volt az első eur&oacute;pai kutat&oacute;, aki r&eacute;szletes f&ouml;ldrajzi dokument&aacute;ci&oacute;s munk&aacute;t v&eacute;gzett. A Gilf-Kebir fenns&iacute;k V&aacute;di Szura (= K&eacute;pek V&ouml;lgye) nevű v&ouml;lgy&eacute;nek barlangjaiban r&aacute;ad&aacute;sul az őskor ember&eacute;nek keze nyom&aacute;ra is r&aacute;bukkant. A barlang fal&aacute;n p&aacute;lmaf&aacute;kat, &aacute;llat- &eacute;s ember&aacute;br&aacute;zol&aacute;sokat l&aacute;thatunk. Amikor az őskor műv&eacute;szei &eacute;ltek, m&eacute;g &uacute;sz&aacute;sra alkalmas v&iacute;zfoly&aacute;sok, tavak l&eacute;teztek ezen a vid&eacute;ken. A legh&iacute;resebb &aacute;br&aacute;zol&aacute;sok ugyanis az &uacute;n. &Uacute;sz&oacute;k barlangj&aacute;ban megtal&aacute;lt &uacute;sz&oacute; emberek, melyeket Alm&aacute;sy v&aacute;zlatk&ouml;nyv&eacute;ben gy&ouml;ny&ouml;rű akvarellen &ouml;r&ouml;k&iacute;tett meg. Ettől kezdve c&eacute;lkitűz&eacute;s&eacute;v&eacute; v&aacute;lt, hogy e szempontb&oacute;l is tov&aacute;bb kutassa a L&iacute;biai-sivatagot. V&eacute;geredm&eacute;nyben t&ouml;bb mint 800 barlangfestm&eacute;nyt fedezett fel.</p>
<p>A m&aacute;sodik vil&aacute;gh&aacute;bor&uacute; idej&eacute;n Rommel katon&aacute;jak&eacute;nt, sivatagi szak&eacute;rtők&eacute;nt szolg&aacute;lt az afrikai hadsz&iacute;nt&eacute;ren. A haz&aacute;nk l&eacute;leksz&aacute;m&aacute;t t&ouml;bbsz&ouml;r&ouml;sen fel&uuml;lm&uacute;l&oacute; n&eacute;met birodalomban egyetlen olyan szakember sem volt, akinek olyan szerte&aacute;gaz&oacute; ismeretei lettek volna a Szahar&aacute;r&oacute;l, mint Alm&aacute;synak.</p>
<p>Sz&aacute;mos titkos k&uuml;ldet&eacute;st hajtott v&eacute;gre, az &uacute;n. Salaam-akci&oacute; keret&eacute;ben p&eacute;ld&aacute;ul k&eacute;t n&eacute;met felder&iacute;tőt kalandos utakon juttatott el a brit vonalak m&ouml;g&eacute;. Az &ouml;sszesen 5600 kilom&eacute;ter hossz&uacute;, lakatlan, v&iacute;ztelen sivatagi t&aacute;jon &aacute;tvezető utat lehetetlennek tűnt megtenni. Alm&aacute;sy azonban sikeresen teljes&iacute;tette k&uuml;ldet&eacute;s&eacute;t. Pedig a britek ismert&eacute;k a titkos n&eacute;met rejtjelező &eacute;s rejtjelmegfejtő k&eacute;sz&uuml;l&eacute;k, az Enigma k&oacute;djait, &iacute;gy siker&uuml;lt h&iacute;rt szerezni&uuml;k a k&eacute;sz&uuml;lő v&aacute;llalkoz&aacute;sr&oacute;l, m&eacute;gsem tudt&aacute;k elfogni az &aacute;ltala vezetett csoportot. A m&aacute;sodik vil&aacute;gh&aacute;bor&uacute; ut&aacute;n Alm&aacute;syt haz&aacute;j&aacute;ban h&aacute;bor&uacute;s cselekm&eacute;nyek elk&ouml;vet&eacute;s&eacute;nek v&aacute;dj&aacute;val n&eacute;pb&iacute;r&oacute;s&aacute;g el&eacute; &aacute;ll&iacute;tott&aacute;k, holott 1944&ndash;45 v&eacute;szterhes időszak&aacute;ban t&ouml;bb &uuml;ld&ouml;z&ouml;ttnek biztos&iacute;tott mened&eacute;ket. Hosszadalmas tort&uacute;r&aacute;t k&ouml;vetően, Germanus Gyula tan&uacute;vallom&aacute;sa alapj&aacute;n v&eacute;g&uuml;l felmentett&eacute;k a v&aacute;dak al&oacute;l, Alm&aacute;synak azonban hamarosan menek&uuml;lnie kellett Magyarorsz&aacute;gr&oacute;l.</p>
<p>Egyiptomi bar&aacute;tai seg&iacute;ts&eacute;ge r&eacute;v&eacute;n juthatott vissza Kair&oacute;ba, ahol &eacute;lete utols&oacute; &eacute;veit t&ouml;lt&ouml;tte. T&ouml;bb k&iacute;s&eacute;rletet tett II. Kamb&uuml;sz&eacute;sz perzsa uralkod&oacute; elveszett sereg&eacute;nek felkutat&aacute;s&aacute;ra (legink&aacute;bb ez&eacute;rt v&aacute;llalta el a n&eacute;met hadsereg felk&eacute;r&eacute;s&eacute;t is 1941-ben). &Aacute;m a L&iacute;biai-sivatagban megkapott dizent&eacute;ria addigra m&aacute;r s&uacute;lyosan kikezdte eg&eacute;szs&eacute;g&eacute;t. A salzburgi Wehrle-Szanat&oacute;riumban hunyt el 1951-ben.</p>
<p>&nbsp;</p>