<p><img src="parameters/k-v/documents/oecms/Hirlevel2017/tortut3.jpg" width="395" height="225" data-pnfileid="1285" /></p>
<p><em>&bdquo;T&ouml;bbet megtanulsz egy &uacute;tr&oacute;l, ha v&eacute;gigj&aacute;rod, mint a vil&aacute;g &ouml;sszes t&eacute;rk&eacute;p&eacute;ből.&rdquo;</em></p>
<p><strong>III. r&eacute;sz:&nbsp;H&iacute;res k&ouml;z&eacute;pkori kereszt&eacute;ny zar&aacute;ndokutak</strong></p>
<p>A zar&aacute;ndoklat vagy peregrin&aacute;ci&oacute; t&ouml;bbnyire egy vall&aacute;sos jelentős&eacute;gű zar&aacute;ndokhely felkeres&eacute;se &eacute;rdek&eacute;ben kitűz&ouml;tt &uacute;t, melynek sor&aacute;n a testet &eacute;s lelket egyar&aacute;nt erős&iacute;tő utaz&aacute;sra is komoly hangs&uacute;ly helyeződik. A zar&aacute;ndoklat teh&aacute;t saj&aacute;tos, akt&iacute;v medit&aacute;ci&oacute;s gyakorlat.</p>
<p>A kereszt&eacute;nyekn&eacute;l J&eacute;zus Krisztus, Szűz M&aacute;ria vagy egy bizonyos szent &eacute;let&eacute;nek kiemelkedő helysz&iacute;neit kerest&eacute;k/keresik fel a h&iacute;vők. E zar&aacute;ndokutak a k&ouml;z&eacute;pkorban &eacute;lt&eacute;k vir&aacute;gkorukat. A korabeli v&aacute;ndor sz&aacute;mos okb&oacute;l v&aacute;llalkozhatott hossz&uacute; &uacute;tj&aacute;ra. A legfontosabb a vall&aacute;sos meggyőződ&eacute;s volt. Az illető j&aacute;mbor elhat&aacute;roz&aacute;st vagy fogadalmat tett, hogy Isten vagy valamelyik szent ir&aacute;nti tiszteletből, a l&eacute;lek megv&aacute;lt&aacute;s&aacute;&eacute;rt, vezekl&eacute;s gyan&aacute;nt k&eacute;sz v&aacute;llalni a megpr&oacute;b&aacute;ltat&aacute;sokat. A zar&aacute;ndok&uacute;t finansz&iacute;roz&aacute;s&aacute;r&oacute;l term&eacute;szetesen gondoskodni kellett. A k&ouml;lts&eacute;gek igen sokr&eacute;tűek lehettek, az &uacute;ti c&eacute;l &eacute;s az ig&eacute;nybe vett szolg&aacute;ltat&aacute;sok f&uuml;ggv&eacute;ny&eacute;ben. A beszerzendő &uacute;ti okm&aacute;nyok k&ouml;z&uuml;l a menlev&eacute;l volt a legfontosabb, ennek kibocs&aacute;t&oacute;ja ugyanis oltalma al&aacute; fogadta a zar&aacute;ndokot, az akad&aacute;lytalan &eacute;s biztons&aacute;gos k&ouml;zleked&eacute;s elvi lehetős&eacute;g&eacute;vel. A zar&aacute;ndoklat szimbolikusan a templomban kezdőd&ouml;tt: a peregrinus mis&eacute;n vett r&eacute;szt, meggy&oacute;nt &eacute;s a papt&oacute;l &aacute;ld&aacute;st kapott jellegzetes t&aacute;rgyaira, a botra &eacute;s a tariszny&aacute;ra. A zar&aacute;ndokok t&ouml;bbnyire t&aacute;rsak k&iacute;s&eacute;ret&eacute;ben &eacute;s t&ouml;bbnyire gyalog tett&eacute;k meg az utat, naponta mintegy 20-25 km-t haladva a c&eacute;l fel&eacute;. Az &uacute;ton j&aacute;r&oacute;k j&oacute;l tudt&aacute;k, hogy ott, ahol Szent Krist&oacute;f &eacute;s Szent Jakab k&eacute;pe volt kif&uuml;ggesztve, sz&aacute;ll&aacute;st &eacute;s &eacute;lelmet kaphatnak. Az &uacute;ton l&eacute;vők elsz&aacute;ll&aacute;sol&aacute;sa az irgalmass&aacute;g gyakorl&aacute;s&aacute;nak r&eacute;sze volt, &eacute;s ennek k&ouml;sz&ouml;nhetően a sz&aacute;ll&aacute;sad&oacute; is r&eacute;szes&uuml;lhetett a zar&aacute;ndok&uacute;t &aacute;ld&aacute;s&aacute;ban. A kolostorok &eacute;s k&uuml;l&ouml;nb&ouml;ző kegyes alap&iacute;tv&aacute;nyok is tartottak fenn sz&aacute;ll&aacute;shelyeket a főbb zar&aacute;ndokutak ment&eacute;n. A legfelemelőbb pillanat a zar&aacute;ndokok meg&eacute;rkez&eacute;se volt. A c&eacute;l&aacute;llom&aacute;sokon felk&eacute;sz&uuml;lten v&aacute;rt&aacute;k a l&aacute;togat&oacute;kat. A peregrinusok elvegy&uuml;lhettek a sz&iacute;nes forgatagban, im&aacute;dkozhattak, virraszthattak. A zar&aacute;ndokok a kegyhelyeken t&ouml;meg&eacute;vel &aacute;rus&iacute;tott kis &ouml;ntv&eacute;nyeket, &uacute;n. zar&aacute;ndokjelv&eacute;nyeket v&aacute;s&aacute;roltak, ezzel mintegy &bdquo;hiteles&iacute;tve&rdquo; a peregrin&aacute;ci&oacute; t&eacute;ny&eacute;t.</p>
<p>A k&ouml;z&eacute;pkorban h&aacute;rom fő fontoss&aacute;g&uacute; zar&aacute;ndokhely l&eacute;tezett: R&oacute;ma, Szent P&eacute;ter &eacute;s Szent P&aacute;l m&aacute;rt&iacute;roms&aacute;g&aacute;nak helysz&iacute;ne; Santiago de Compostela, Szent Jakab apostol nyugv&oacute;helye; &eacute;s term&eacute;szetesen Jeruzs&aacute;lem, a Szentf&ouml;ld&ouml;n. A kereszt&eacute;nyek magukon viselt&eacute;k zar&aacute;ndoklatuk jelk&eacute;p&eacute;t: a f&eacute;sűskagyl&oacute;t Santiago de Compostela-ba, a keresztet Jeruzs&aacute;lembe, &eacute;s a kulcsot R&oacute;m&aacute;ba tart&oacute; &uacute;tjuk sor&aacute;n.</p>
<p>Jeruzs&aacute;lem &eacute;s a Szentf&ouml;ld kiemelkedő szerepe &ouml;nmag&aacute;&eacute;rt besz&eacute;l. A ter&uuml;leten kezdte műk&ouml;d&eacute;s&eacute;t J&eacute;zus Krisztus, a v&aacute;ros l&aacute;tta a Megv&aacute;lt&oacute; k&iacute;nszenved&eacute;s&eacute;t &eacute;s hal&aacute;l&aacute;t, a kereszt&eacute;nys&eacute;g gy&ouml;kerei ide ny&uacute;lnak vissza. A r&eacute;gi&oacute;t eg&eacute;szen a 11. sz&aacute;zadig b&eacute;k&eacute;sen l&aacute;togathatt&aacute;k a zar&aacute;ndokok. Ekkor azonban a K&ouml;zel-Keleten kedvezőtlen v&aacute;ltoz&aacute;sok k&ouml;vetkeztek be, Palesztin&aacute;t elfoglalt&aacute;k a szeldzsuk-t&ouml;r&ouml;k&ouml;k. Ők m&aacute;r nem n&eacute;zt&eacute;k j&oacute; szemmel az eur&oacute;paiak zar&aacute;ndok&uacute;tjait, a peregrinusok folyamatos zaklat&aacute;snak lettek kit&eacute;ve. Ennek k&ouml;vetkezt&eacute;ben a m&aacute;sik k&eacute;t zar&aacute;ndokhely szerepe fel&eacute;rt&eacute;kelőd&ouml;tt. <br /> R&oacute;ma v&aacute;rosa Szent P&eacute;ter &eacute;s P&aacute;l erekly&eacute;i miatt volt n&eacute;pszerű a zar&aacute;ndokok k&ouml;r&eacute;ben. Minden katolikusnak maradand&oacute; &eacute;lm&eacute;nyt jelentett, amikor a kereszt&eacute;nys&eacute;g egyik legfőbb k&ouml;zpontj&aacute;ba eljutott. VIII. Bonif&aacute;c p&aacute;pa remek&uuml;l ismerte fel az ebben rejlő lehetős&eacute;geket. T&iacute;z &eacute;vvel a Szentf&ouml;ld v&eacute;gleges elveszt&eacute;se ut&aacute;n, 1300. febru&aacute;r 22-&eacute;n bull&aacute;t bocs&aacute;tott ki, amelyben teljes bűnbocs&aacute;natot hirdetett mindenkinek, akik az &uacute;n. szent&eacute;vben felkeresik az &bdquo;&Ouml;r&ouml;k V&aacute;ros&rdquo; kegyhelyeit. A zar&aacute;ndoklat sor&aacute;n h&eacute;t templomot kellett v&eacute;gigl&aacute;togatni, lehetőleg egy nap alatt.</p>
<p>A harmadik legfontosabb zar&aacute;ndokhely a spanyolorsz&aacute;gi Santiago de Compostela, a nyugati kereszt&eacute;nys&eacute;g egyik legismertebb kegyhelye. A Szent Jakab-&uacute;t (Camino de Santiago, El Camino) ősr&eacute;gi zar&aacute;ndok&uacute;t, a kelta időkben a Tej&uacute;t szimb&oacute;luma volt s a maival ellenkező ir&aacute;nyban j&aacute;rt&aacute;k be a zar&aacute;ndokok. A helysz&iacute;nt t&ouml;bb &uacute;tvonalon lehetett megk&ouml;zel&iacute;teni: Toulouse-b&oacute;l, Le Puy-ből, Limoges-b&oacute;l, vagy Tours-b&oacute;l. A hagyom&aacute;ny szerint itt tal&aacute;lhat&oacute;k idősebb Szent Jakab apostol erekly&eacute;i, illetve s&iacute;rja. A szenthez kapcsol&oacute;d&oacute; legenda magyar&aacute;zatot ad a n&eacute;v keletkez&eacute;s&eacute;re is, ezen a helyen egy csillag jelezte a f&ouml;ldi maradv&aacute;nyokat (Campus stellae), amelyet a 9. sz&aacute;zad elej&eacute;n tal&aacute;ltak meg. A s&iacute;r f&ouml;l&eacute; 829 k&ouml;r&uuml;l templomot &eacute;s kolostort emeltek. A jelenleg is &aacute;ll&oacute; katedr&aacute;lis 1078-1122 k&ouml;z&ouml;tt &eacute;p&uuml;lt, s a 16-18. sz&aacute;zadban alak&iacute;tott&aacute;k &aacute;t barokk form&aacute;j&uacute;ra. Szent Jakabot a spanyolok nemzeti v&eacute;dőszentj&uuml;kk&eacute; v&aacute;lasztott&aacute;k, aki nagyon sokszor seg&iacute;tette ki őket a m&oacute;rok elleni k&uuml;zdelemben. A kultuszhelyhez Eur&oacute;pa minden r&eacute;sz&eacute;ből &eacute;rkeztek &eacute;s &eacute;rkeznek ide h&iacute;vek, zar&aacute;ndokkagyl&oacute;val bizony&iacute;tva jelenl&eacute;t&uuml;ket.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>&nbsp;</p>