<p><img src="parameters/k-v/documents/oecms/Hirlevel_2016/febr/viladkor1.jpg" alt="" width="399" height="250" data-pnfileid="1248" /></p>
<p><em>A vil&aacute;g egy k&ouml;nyv, &eacute;s aki nem utazik, az csak egyetlen lapj&aacute;t olvasta el. /Szent &Aacute;goston/</em></p>
<p>&Aacute;m el&eacute;g csak k&eacute;tsz&aacute;z &eacute;vet visszas&eacute;t&aacute;lnunk az idővonalon &eacute;s k&eacute;pzeletben mondjuk Eur&oacute;pa legfejlettebb r&eacute;gi&oacute;j&aacute;ban, Anglia f&ouml;ldj&eacute;n lec&ouml;vekeln&uuml;nk ahhoz, hogy szembes&uuml;lj&uuml;nk a t&eacute;nnyel: sehol egy s&iacute;np&aacute;r, nemhogy vas&uacute;th&aacute;l&oacute;zat, k&eacute;nyelmes szem&eacute;lyg&eacute;pkocsi, aut&oacute;busz, rep&uuml;lőg&eacute;p&hellip;</p>
<p>Az emberek jobb esetben lovas szekereken, a gazdagabbak hint&oacute;n jutnak el c&eacute;l&aacute;llom&aacute;sukhoz. A t&ouml;bbs&eacute;g viszont gyalog tesz meg s&uacute;lyos m&eacute;rf&ouml;ldeket, ha el akar &eacute;rni egyik telep&uuml;l&eacute;sből a m&aacute;sikba. Ugyanez a helyzet az &aacute;rusz&aacute;ll&iacute;t&aacute;ssal is, ahol egyetlen t&aacute;vols&aacute;gi k&ouml;zleked&eacute;si eszk&ouml;zk&eacute;nt a haj&oacute; &aacute;ll rendelkez&eacute;sre, az is nyilv&aacute;nval&oacute;an csak v&iacute;zi utakon.</p>
<p>&Eacute;s m&eacute;gis. Minden neh&eacute;zs&eacute;g &eacute;s viszontags&aacute;g ellen&eacute;re kalandv&aacute;gy&oacute;, k&iacute;v&aacute;ncsi &eacute;s elsz&aacute;nt emberek eg&eacute;sz garmad&aacute;ja indul &uacute;tnak az &oacute;kort&oacute;l a 20. sz&aacute;zadig, hogy t&ouml;bbet l&aacute;sson a vil&aacute;gb&oacute;l, hogy t&ouml;bb &bdquo;lapot olvasson el&rdquo; abb&oacute;l a k&eacute;pletes &eacute;rtelemben vett k&ouml;nyvből, melyről Szent &Aacute;goston is besz&eacute;l a fent tal&aacute;lhat&oacute; id&eacute;zetben. &Eacute;s mik&ouml;zben utaztak, felfedez&eacute;seikkel gazdag&iacute;tott&aacute;k is vil&aacute;got. Nyomukban beindult a kereskedelem, telep&uuml;l&eacute;sek nőttek ki a f&ouml;ldből, &uacute;j k&ouml;z&ouml;ss&eacute;gek sz&uuml;lettek.</p>
<p>Od&uuml;sszeuszt&oacute;l Szindb&aacute;dig, Marco Polo-t&oacute;l Kolumbuszon &aacute;t Magell&aacute;nig, Cook kapit&aacute;nyt&oacute;l David Livingstone-ig &eacute;s Morton Stanley-ig, Scott&oacute;l, Amundsenen &aacute;t Shackletonig &eacute;s Robert Peary-ig k&eacute;pzeletbeli &eacute;s val&oacute;s&aacute;gos felfedezők eg&eacute;sz sora teljes&iacute;tette be ilyen m&oacute;don k&uuml;ldet&eacute;s&eacute;t, sors&aacute;t. Utaz&aacute;saik minden momentuma ma m&aacute;r t&ouml;rt&eacute;nelem.</p>
<p>&Aacute;m nemcsak vil&aacute;gh&iacute;rű k&uuml;lf&ouml;ldi utaz&oacute;k j&aacute;rtak &eacute;len F&ouml;ld&uuml;nk min&eacute;l teljesebb megismer&eacute;s&eacute;ben &eacute;s megismertet&eacute;s&eacute;ben. Mi magyarok is sz&aacute;mos m&oacute;don gyarap&iacute;tottuk v&aacute;ndor&uacute;tjainkkal az emberis&eacute;g vil&aacute;gr&oacute;l megszerzett tud&aacute;s&aacute;t. E magyarok k&ouml;z&ouml;tt akadnak ismertebbek &eacute;s kev&eacute;sb&eacute; h&iacute;rnevesebbek is.</p>
<p>Hisz ki ne ismern&eacute; Julianus bar&aacute;t, Benyovszky M&oacute;ric, Kőr&ouml;si Csoma S&aacute;ndor, Teleki S&aacute;muel, Reguly Antal, Stein Aur&eacute;l, Alm&aacute;sy L&aacute;szl&oacute; nev&eacute;t?</p>
<p>De vajon ismerik-e mondjuk &Eacute;der Xav&eacute;r Ferenc, D&eacute;chy M&oacute;r, Moln&aacute;r M&aacute;ria, vagy &eacute;pp Torday Emil munk&aacute;ss&aacute;g&aacute;t? Pedig ez ut&oacute;bbiak is sokat tettek a vil&aacute;gr&oacute;l megszerezhető ismereteink gyarap&iacute;t&aacute;s&aacute;&eacute;rt rend&iacute;thetetlen kitart&aacute;sukkal.</p>
<p>K&eacute;thavonta jelentkező cikksorozatunk c&eacute;lja, hogy felvillantsunk jeles magyar utaz&oacute;ink &eacute;s felfedezőink sokas&aacute;g&aacute;b&oacute;l - a teljess&eacute;g ig&eacute;nye n&eacute;lk&uuml;l - n&eacute;h&aacute;ny olyan p&aacute;lyak&eacute;pet, melyek kalandoss&aacute;gukn&aacute;l &eacute;s/vagy az el&eacute;rt eredm&eacute;nyek ok&aacute;n m&eacute;lt&aacute;n tarthatnak sz&aacute;mot csod&aacute;latunkra, megbecs&uuml;l&eacute;s&uuml;nkre.</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>K&eacute;t &bdquo;h&iacute;rhedett&rdquo; kalandor a 18. sz&aacute;zadb&oacute;l &ndash; Benyovszky M&oacute;ric &eacute;s Jelky Andr&aacute;s</p>
<p>&nbsp;A 18. sz&aacute;zad, de tal&aacute;n az eg&eacute;sz magyar vil&aacute;gl&aacute;tott &bdquo;t&aacute;rsas&aacute;g&rdquo; k&eacute;t legkalandosabb sors&uacute; utaz&oacute;ja minden k&eacute;ts&eacute;get kiz&aacute;r&oacute;an Benyovszky M&oacute;ric &eacute;s Jelky Andr&aacute;s voltak. Az előbbit egy, a &rsquo;70-es, &rsquo;80-as &eacute;vekben vet&iacute;tett n&eacute;pszerű csehszlov&aacute;k-magyar sorozat (Viv&aacute;t, Benyovszky!) tette ismertebb&eacute; sz&aacute;munkra, az ut&oacute;bbit pedig egy sz&aacute;mtalan kiad&aacute;st meg&eacute;lt, mai napig k&ouml;zkedvelt ifj&uacute;s&aacute;gi reg&eacute;ny, Hevesi Lajos &iacute;r&aacute;sa.</p>
<p>Gr&oacute;f Benyovszky M&oacute;ric, &bdquo;h&aacute;rom f&ouml;ldr&eacute;sz sz&aacute;műz&ouml;ttje&rdquo;, m&aacute;r &eacute;let&eacute;ben ellentmond&aacute;sok keresztt&uuml;z&eacute;ben &aacute;llt. A ma Szlov&aacute;ki&aacute;hoz tartoz&oacute; Verb&oacute;n sz&uuml;letett arisztokrata csal&aacute;d sarjak&eacute;nt. &Iacute;g&eacute;retesnek indul&oacute; katonai p&aacute;ly&aacute;j&aacute;t egy &ouml;r&ouml;ks&eacute;gi visz&aacute;ly t&ouml;rte kett&eacute;, melynek k&ouml;vetkezt&eacute;ben M&aacute;ria Ter&eacute;zia megfosztotta birtokait&oacute;l, őt mag&aacute;t pedig sz&aacute;műzet&eacute;sbe k&eacute;nyszer&iacute;tette.</p>
<p>A f&ouml;ld&ouml;nfut&oacute;v&aacute; lett gr&oacute;f ezut&aacute;n lengyel honban tal&aacute;lt mened&eacute;ket, ahol is az orsz&aacute;got t&aacute;mad&oacute; orosz csapatok ellen k&uuml;zd&ouml;tt, ameddig fogs&aacute;gba nem esett. Kijev, Kazany, Szentp&eacute;terv&aacute;rra sz&ouml;k&eacute;s, majd a Kamcsatka-f&eacute;lsziget a főbb &aacute;llom&aacute;sai ennek a k&eacute;nyszerű raboskod&aacute;snak.</p>
<p>A kamcsatkai fegyenctelep maga volt az &eacute;lő pokol: j&aacute;rv&aacute;nyok, term&eacute;szeti csap&aacute;sok, borzalmas &eacute;h&iacute;ns&eacute;g uralkodott itt. Nem csoda, hogy am&uacute;gy is kalandv&aacute;gy&oacute; gr&oacute;funk sietve sz&ouml;k&ouml;tt el egy l&aacute;zad&aacute;st k&ouml;vetően &Aacute;zsia t&uacute;ls&oacute; fel&eacute;ről a Szent P&eacute;ter nevű haj&oacute;n, amelynek r&aacute;termetts&eacute;ge r&eacute;v&eacute;n hamarosan ő lett a kapit&aacute;nya. Kezdetben Amerika volt a c&eacute;l, &aacute;m a vitorl&aacute;s &ndash; m&aacute;ig ismeretlen okok miatt &ndash; visszafordult &Aacute;zsia fel&eacute;. Ezen k&ouml;zben, nem mellesleg, ő volt az első magyar, aki a mai Tajvan sziget&eacute;n partra l&eacute;pett. &Eacute;s ugyancsak nem mellesleg, az itteni t&ouml;rt&eacute;n&eacute;szek a mai napig is sz&aacute;mon tartj&aacute;k Benyovszky eme l&aacute;togat&aacute;s&aacute;t. A kamcsatkai menek&uuml;l&eacute;s v&eacute;g&uuml;l Maka&oacute; sziget&eacute;n &eacute;rt v&eacute;get, ahol s&aacute;rgal&aacute;z tizedelte meg a haj&oacute; utasait. Az &eacute;lelmes gr&oacute;f, a vitorl&aacute;st eladva a maka&oacute;i korm&aacute;nyz&oacute;nak, b&eacute;relt francia haj&oacute;kon v&eacute;g&uuml;l ism&eacute;t Eur&oacute;pa f&ouml;ldj&eacute;re l&eacute;pett. Mivel haza ekkor m&eacute;g nem mehetett, P&aacute;rizs fel&eacute; vette az ir&aacute;nyt, ahol j&oacute; megjelen&eacute;s&eacute;nek &eacute;s nyelvtud&aacute;s&aacute;nak k&ouml;sz&ouml;nhetően hamarosan a kir&aacute;lyi udvar kegyeibe f&eacute;rkőz&ouml;tt. Olyannyira, hogy XV. Lajos egy Madagaszk&aacute;r f&ouml;ldj&eacute;re indul&oacute; kereskedelmi exped&iacute;ci&oacute; vezet&eacute;s&eacute;vel b&iacute;zta meg. Benyovszky 1773-ban &eacute;rkezett meg a szigetre, melynek teljes felt&aacute;r&aacute;s&aacute;t elv&eacute;gezte.</p>
<p>A Louisbourg n&eacute;ven &aacute;ltala alap&iacute;tott kereskedelmi telepet azonban az &aacute;sk&aacute;l&oacute;d&oacute; gyarmati tisztviselők intrik&aacute;i k&ouml;vetkezt&eacute;ben hamarosan el kellett hagynia. Eur&oacute;pai visszat&eacute;r&eacute;se ut&aacute;n &bdquo;kalapos kir&aacute;lyunk&rdquo;, II J&oacute;zsef szolg&aacute;lat&aacute;ban &aacute;llt r&ouml;vid ideig, &aacute;m kalandv&aacute;gya ekkor &eacute;pp az &Uacute;jvil&aacute;g fel&eacute; vonzotta, Amerika szolg&aacute;lat&aacute;ba k&iacute;v&aacute;nt &aacute;llni a f&uuml;ggetlens&eacute;gi h&aacute;bor&uacute; idej&eacute;n. Itt &uacute;jabb kudarcok &eacute;rt&eacute;k a kalandor szelleme miatt ekkor m&aacute;r kiss&eacute; hitel&eacute;t vesztett gr&oacute;fot, akit v&eacute;gzete Madagaszk&aacute;r f&ouml;ldj&eacute;re sodort megint, egyenesen az erőszakos hal&aacute;l tork&aacute;ba: egy vita sor&aacute;n v&eacute;letlen&uuml;l els&uuml;lt pisztoly okozta veszt&eacute;t.</p>
<p>B&aacute;r Benyovszky, nyughatatlan term&eacute;szete ok&aacute;n &eacute;let&eacute;ben sikeress&eacute; sosem lett, a kiv&aacute;l&oacute; művelts&eacute;gű gr&oacute;fot, &bdquo;Madagaszk&aacute;r kir&aacute;ly&aacute;t&rdquo;, utaz&aacute;sai sor&aacute;n lejegyzett megfigyel&eacute;sei az ut&oacute;kor kiemelkedően fontos felfedezőv&eacute; avatj&aacute;k.</p>
<p>M&iacute;g Benyovszky M&oacute;ricnak Tajvan sziget&eacute;t siker&uuml;lt elősz&ouml;r magyark&eacute;nt el&eacute;rnie, addig a &bdquo;vil&aacute;gj&aacute;r&oacute; szab&oacute;leg&eacute;nynek&rdquo;, Jelky Andr&aacute;snak Ceylon (ma Sr&iacute; Lanka) &eacute;s Bat&aacute;via (ma Jakarta n&eacute;ven J&aacute;va sziget&eacute;nek k&ouml;zpontja, egyben Indon&eacute;zia főv&aacute;rosa) jutott oszt&aacute;lyr&eacute;sz&uuml;l.</p>
<p>Baj&aacute;n, sz&uuml;lőv&aacute;ros&aacute;ban impoz&aacute;ns szobor őrzi vil&aacute;gutaz&oacute;nk eml&eacute;k&eacute;t. A csal&aacute;di hagyom&aacute;nyk&eacute;nt szab&oacute;mesternek k&eacute;sz&uuml;lő fiatalember kezdetben a c&eacute;hes keretek szigor&uacute; tanul&aacute;si szok&aacute;sai miatt ragadott kez&eacute;be p&aacute;sztorbotot. A b&eacute;csi cs&aacute;sz&aacute;rv&aacute;ros, majd P&aacute;rizs, Drezda, Lipcse, N&uuml;rnberg voltak a gyalogszerrel megtett tanulm&aacute;nyi &uacute;t &aacute;llom&aacute;sai.</p>
<p>Az igaz&aacute;n sorsford&iacute;t&oacute; kalandok Rotterdamban kezdődtek: &uacute;jdons&uuml;lt holland ismerőse felcsalta egy tengerj&aacute;r&oacute; haj&oacute; fed&eacute;lzet&eacute;re azzal az &uuml;r&uuml;ggyel, hogy megmutassa neki annak műk&ouml;d&eacute;s&eacute;t. Jelky val&oacute;j&aacute;ban emberkereskedők mark&aacute;ba ker&uuml;lt, &eacute;s fogs&aacute;gba esve hamarosan a haj&oacute;fen&eacute;ken tal&aacute;lta mag&aacute;t. A viharba ker&uuml;lt haj&oacute;t azonban vill&aacute;mcsap&aacute;s &eacute;rte, &aacute;m Jelkynek a csod&aacute;val hat&aacute;ros m&oacute;don, egy haj&oacute;roncsdarabba kapaszkodva siker&uuml;lt megmenek&uuml;lnie. Egy angol haj&oacute; &eacute;szrevette a t&uacute;l&eacute;lőt, &iacute;gy &uuml;gyes kezű haz&aacute;nkfia vitorlafoltoz&oacute;k&eacute;nt r&ouml;vid időre D&eacute;l-Amerik&aacute;ba ker&uuml;lt. Onnan a tr&oacute;pusi l&aacute;zt&oacute;l mag&aacute;t megk&iacute;m&eacute;lendő, Portug&aacute;lia partjai fel&eacute; vette menek&uuml;lőre az ir&aacute;nyt. Onnan is tov&aacute;bb&aacute;llt azonban, miut&aacute;n egy M&aacute;lta fel&eacute; indul&oacute; vitorl&aacute;son siker&uuml;lt alkalmaz&aacute;st tal&aacute;lnia. &Aacute;m a filmre k&iacute;v&aacute;nkoz&oacute; &eacute;lm&eacute;nyek sora m&eacute;g csak ezut&aacute;n kezdőd&ouml;tt.</p>
<p>A vitorl&aacute;st ez&uacute;ttal arab kal&oacute;zok t&aacute;madt&aacute;k meg, akik Jelkyt Alg&eacute;ri&aacute;ba hurcolt&aacute;k. Itteni t&ouml;ml&ouml;c&eacute;ből megsz&ouml;kve hajmeresztő kalandoknak k&ouml;sz&ouml;nhetően ism&eacute;t egy portug&aacute;l haj&oacute; fed&eacute;lzet&eacute;n tal&aacute;ljuk, amellyel ez&uacute;ttal Maka&oacute; kik&ouml;tőj&eacute;be &eacute;rkezik meg. &Uacute;jabb fogs&aacute;gba ker&uuml;l, most a helytart&oacute; k&ouml;zbenj&aacute;r&aacute;s&aacute;ra menti meg, hős&uuml;nk ezt k&ouml;vetően Hollandia gyarmati hadsereg&eacute;be szegődik zsoldosnak. &Iacute;gy jut el Holland Kelet-India gyarmati főv&aacute;ros&aacute;ba, Bat&aacute;vi&aacute;ba.</p>
<p>A sors szesz&eacute;lye elősz&ouml;r itt biztos&iacute;t nyugodtabb k&ouml;r&uuml;lm&eacute;nyeket hős&uuml;nknek. A helytart&oacute; ugyanis felismerte Jelky k&eacute;z&uuml;gyess&eacute;g&eacute;t &eacute;s felmentette a katonai szolg&aacute;lat al&oacute;l. Szab&oacute;műhelyt nyithatott, feles&eacute;g&uuml;l vette egy m&oacute;dos gyarmati csal&aacute;d le&aacute;ny&aacute;t. Elismert &eacute;s megbecs&uuml;lt, nyelveket besz&eacute;lő, tekint&eacute;lyes tagj&aacute;v&aacute; l&eacute;pett elő &uacute;j k&ouml;z&ouml;ss&eacute;g&eacute;nek. Nyugtalan szelleme azonban m&eacute;g ekkor is &uacute;j kalandokba sodorta. Kock&aacute;zatos kereskedelmi megb&iacute;zat&aacute;sokat v&aacute;llalt, melynek k&ouml;sz&ouml;nhetően Ceylonba &eacute;s a Fűszer-szigetekre is eljutott. Ez ut&oacute;bbi helyen egy&eacute;bk&eacute;nt majdnem kannibalizmus &aacute;ldozat&aacute;v&aacute; v&aacute;lt, &aacute;m m&aacute;r meg sem lepőd&uuml;nk azon, hogy innen is siker&uuml;lt szerencs&eacute;sen megsz&ouml;knie. Hivatalos k&uuml;ldet&eacute;sei sor&aacute;n m&eacute;g Jap&aacute;nba is eljutott, elsők&eacute;nt a vil&aacute;g magyarjai k&ouml;z&uuml;l. T&ouml;bbnyire sikeres k&uuml;ldet&eacute;sei m&eacute;g tov&aacute;bb n&ouml;velt&eacute;k tekint&eacute;ly&eacute;t &eacute;s gazdags&aacute;g&aacute;t. A sors v&eacute;g&uuml;l im&aacute;dott feles&eacute;ge v&aacute;ratlan hal&aacute;la ok&aacute;n sz&oacute;lt ism&eacute;t k&ouml;zbe. Erős&ouml;dő honv&aacute;gya arra &ouml;szt&ouml;k&eacute;lte, hogy gyermekei k&iacute;s&eacute;ret&eacute;ben &ouml;r&ouml;kre elhagyja Bat&aacute;via f&ouml;ldj&eacute;t, 1778-ban v&eacute;gleg hazatelep&uuml;lt. Budai otthon&aacute;ban szab&oacute;inas zar&aacute;ndokok eg&eacute;sz sora l&aacute;togatta azt a vil&aacute;gfit, akihez hasonl&oacute; kalandokat egyetlen magyar sem &eacute;lt meg előtte, tal&aacute;n az&oacute;ta sem.</p>
<p>Jelky Andr&aacute;s ugyan nem fedezett fel f&ouml;ldr&eacute;szeket, nem &eacute;rt el tudom&aacute;nyos elismer&eacute;seket, de F&ouml;ldet &aacute;t&iacute;velő vil&aacute;gl&aacute;t&aacute;sa m&eacute;g korunk ember&eacute;t is d&ouml;bbent csod&aacute;latra k&eacute;szteti.</p>