<p>Első cikk&uuml;nkben r&eacute;szletesen &iacute;rtunk a szem&eacute;lysz&aacute;ll&iacute;t&aacute;s első korszak&aacute;r&oacute;l, a M&aacute;ty&aacute;s korabeli időkben a Kom&aacute;rom megyei Kocs k&ouml;zs&eacute;gben kifejlesztett kocsikr&oacute;l. &bdquo;Az igazs&aacute;gos kir&aacute;ly&rdquo; hal&aacute;l&aacute;t azonban zűrzavaros időszak, majd t&ouml;bb mint m&aacute;sf&eacute;l &eacute;vsz&aacute;zados oszm&aacute;n uralom k&ouml;vette, &iacute;gy a hazai k&ouml;z&uacute;ti forgalom csak a t&ouml;r&ouml;k kiűz&eacute;se ut&aacute;n &eacute;l&eacute;nk&uuml;lt meg. Persze csak a kor k&iacute;n&aacute;lta lehetős&eacute;gek k&ouml;z&ouml;tt, hiszen m&eacute;g 1791-ben is mind&ouml;ssze 700 kilom&eacute;ternyi &bdquo;ki&eacute;p&iacute;tett&rdquo; &uacute;th&aacute;l&oacute;zat volt az eg&eacute;sz orsz&aacute;gban. Ez a gyakorlatban annyit jelentett, hogy a j&aacute;rművek &aacute;ltal kitaposott &uacute;tra kavicsot ter&iacute;tettek, amit a forgalom bed&ouml;ng&ouml;lt a f&ouml;ldbe. Az utak &eacute;p&iacute;t&eacute;s&eacute;t, karbantart&aacute;s&aacute;t r&aacute;ad&aacute;sul ingyenes k&ouml;zmunka form&aacute;j&aacute;ban a jobb&aacute;gyokkal v&eacute;geztett&eacute;k a v&aacute;rmegy&eacute;k, ennek megfelelő k&eacute;tes &eacute;rt&eacute;kű eredm&eacute;nnyel. Az Alf&ouml;ld&ouml;n ősztől tavaszig az eső &eacute;s a h&oacute; miatt szinte lehetetlen volt a k&ouml;zleked&eacute;s, l&eacute;nyeg&eacute;ben csak a t&eacute;len megfagyott s&aacute;r tette lehetőv&eacute;, hogy az emberek kimozduljanak. E viszonyok miatt az utaz&oacute;k igen lassan haladhattak, nem egyszer hatalmas ker&uuml;lőkre k&eacute;nyszer&uuml;lve.</p>
<p>A szem&eacute;lysz&aacute;ll&iacute;t&aacute;s szervezett form&aacute;ban csak a 18. sz&aacute;zad k&ouml;zep&eacute;re alakult ki, amikor is M&aacute;ria Ter&eacute;zia 1749-ben elrendelte a postaj&aacute;ratok bevezet&eacute;s&eacute;t. Ezeknek h&aacute;rom fajt&aacute;juk volt: a delizs&aacute;nsz az utasokat, leveleket &eacute;s p&eacute;nzk&uuml;ldem&eacute;nyeket vitte, a lassabb postaszek&eacute;r utasokat &eacute;s &aacute;rukat sz&aacute;ll&iacute;tott, m&iacute;g a postai t&aacute;rszek&eacute;r kiz&aacute;r&oacute;lag &aacute;rut fuvarozott. A Habsburg Birodalmon bel&uuml;l a delizs&aacute;nsz esők&eacute;nt B&eacute;cs &eacute;s Br&uuml;nn, majd B&eacute;cs &eacute;s Pr&aacute;ga, illetve B&eacute;cs &eacute;s Linz k&ouml;z&ouml;tt k&ouml;zlekedett menetrend szerint, meghat&aacute;rozott &uacute;tvonalon. B&eacute;cs &eacute;s Pozsony k&ouml;z&ouml;tt 1752. szeptember 15-től vezett&eacute;k be a menetrend szerinti gyorskocsi j&aacute;ratokat, az &uacute;n. delizs&aacute;nszokat, amelyek m&aacute;r utasokat is sz&aacute;ll&iacute;tottak minden nap. Ugyanebben az &eacute;vben, szeptember 18-t&oacute;l hetente egyszer B&eacute;cs &eacute;s Buda k&ouml;z&ouml;tt is megindult a rendszeres k&ouml;zleked&eacute;s. Az orsz&aacute;gos h&aacute;l&oacute;zat csom&oacute;pontja Bud&aacute;n, a mai Batthy&aacute;ny t&eacute;ri v&aacute;s&aacute;rcsarnok hely&eacute;n &aacute;ll&oacute; postah&aacute;z volt. B&eacute;csből h&eacute;tfőnk&eacute;nt reggel 8-kor indult, &eacute;s győri &eacute;jszak&aacute;z&aacute;s ut&aacute;n &eacute;rkezett meg a c&eacute;l&aacute;llom&aacute;sra. Bud&aacute;r&oacute;l vas&aacute;rnap indult &eacute;s kedden &eacute;rt B&eacute;csbe a delizs&aacute;nsz. Az &uacute;tik&ouml;lts&eacute;g 2 aranyforint volt. Az egy&eacute;bk&eacute;nt meglehetősen borsos &aacute;ru menetjegyben benne foglaltatott a h&aacute;romszori &eacute;tkez&eacute;s &eacute;s az &eacute;jszakai sz&aacute;ll&aacute;s &aacute;ra is. A szigor&uacute; menetrend miatt az utasok reggel &eacute;s este f&eacute;l, napk&ouml;zben egy &oacute;r&aacute;t kaptak &eacute;tkez&eacute;sre, az &eacute;jszakai pihenő pedig h&eacute;t &oacute;r&aacute;t tartott. A kocsik &oacute;r&aacute;nk&eacute;nt kb. 6&ndash;8 km tettek meg. &Uacute;tjuk a cs&aacute;sz&aacute;rv&aacute;rosb&oacute;l Bud&aacute;ig &ouml;sszesen 30 &oacute;r&aacute;ig tartott. Viszony&iacute;t&aacute;sk&eacute;ppen: egy t&aacute;rszek&eacute;r ezt a t&aacute;vols&aacute;got 57 &oacute;ra alatt tette meg.</p>
<p>A karakteres, fekete-s&aacute;rga sz&iacute;n&eacute;ről k&ouml;nnyen felismerhető, n&eacute;gy l&oacute; vontatta fedett delizs&aacute;nsz m&aacute;r l&eacute;nyegesen k&eacute;nyelmesebb volt elődein&eacute;l, &uacute;n. C-rug&oacute;val k&eacute;sz&uuml;lt, amely jelentősen tomp&iacute;totta az utak r&aacute;z&aacute;s&aacute;t. A leveleket az oldal&aacute;n elhelyezett t&aacute;sk&aacute;kban sz&aacute;ll&iacute;tott&aacute;k, teteje pedig v&eacute;dőr&aacute;ccsal volt k&ouml;rbev&eacute;ve az utasok poggy&aacute;sz&aacute;nak elhelyez&eacute;s&eacute;re. A p&aacute;rn&aacute;zott &uuml;l&eacute;sek b&aacute;rsonnyal voltak bevonva. Ha p&eacute;nzt is sz&aacute;ll&iacute;tott, fegyveres őr is utazott a kocsin.</p>
<p>Gr&oacute;f Hofmannsegg drezdai term&eacute;szetb&uacute;v&aacute;r, aki 1793 &eacute;s 1794 folyam&aacute;n j&aacute;rt haz&aacute;nkban, a k&ouml;vetkezők&eacute;ppen festi meg e t&eacute;ren val&oacute; rendk&iacute;v&uuml;l pozit&iacute;v, r&aacute;nk n&eacute;zve igencsak h&iacute;zelgő magyarorsz&aacute;gi tapasztalatait:</p>
<p>&bdquo;Lehetetlen jobb postai szolg&aacute;latot k&iacute;v&aacute;nni, mint ebben az orsz&aacute;gban van. T&ouml;bbsz&ouml;r megt&ouml;rt&eacute;nt, hogy a lovakat hamar&aacute;bb felv&aacute;ltott&aacute;k, mint amennyi idő alatt a kerekeket megkenhett&eacute;k &eacute;s sohasem t&ouml;rt&eacute;nnek, mint n&aacute;lunk, Sz&aacute;szorsz&aacute;gban, k&eacute;sedelmez&eacute;sek s azt&aacute;n bocs&aacute;natk&eacute;r&eacute;sek, hogy a lovak nem voltak idehaza s t&ouml;bb eff&eacute;le. Csak ilyen int&eacute;zm&eacute;ny mellett lehets&eacute;ges k&eacute;t nap alatt, &eacute;s pedig reggeli 5 &oacute;r&aacute;t&oacute;l esti 9-ig tart&oacute; utaz&aacute;s ut&aacute;n 36 m&eacute;rtf&ouml;ldnyi utat megtenni, mert ilyen messze van Buda B&eacute;cstől, m&eacute;gis a m&aacute;sodik nap este m&aacute;r ott voltam...&rdquo;</p>
<p>A vas&uacute;ti k&ouml;zleked&eacute;s &ndash; mely k&ouml;vetkező cikk&uuml;nk t&eacute;m&aacute;ja lesz majd &ndash; a 19. sz&aacute;zadra kiszor&iacute;totta a delizs&aacute;nszt, az utols&oacute;t 1888-ban &aacute;ll&iacute;tott&aacute;k le. Ma m&aacute;r csak az I. ker&uuml;leti Gyorskocsi utca neve eml&eacute;keztet r&aacute;.</p>