<P><IMG title="" style="BORDER-RIGHT: 10px; BORDER-TOP: 10px; FLOAT: right; MARGIN-LEFT: 10px; BORDER-LEFT: 10px; BORDER-BOTTOM: 10px" alt="" src="http://www.k-v.hu/parameters/k-v/documents/oecms/UjDesign/hrek/stmihchael.jpg" border=0>Szent Mihály napját a katolikus naptár szerint szeptember 29-én ünnepeljük. A zsidó és az erre épülő keresztény hagyomány szerint Szent Mihály arkangyal az Istenhez hűséges angyalok vezére, akik Isten oldalán állnak a lázadó angyalok, azaz a gonosz lelkek elleni harcban. Az Istenhez hűséges angyalok jelszava, csatakiáltása: <I>Ki olyan, mint az Isten?!,</I> aminek voltaképpeni értelme ez: <I>Senki sem olyan mint az Isten,</I> vagyis: Isten a leghatalmasabb, ő a győztes, őt kell Úrnak elismerni, őt kell szolgálni.</P>
<P>Szent Mihály az egyház ősi oltalmazója mellett a halottak szószólója is. A főangyal végítéletnapi szerepléséhez kapcsolódik, hogy megtették a holtak bírájának, a lelkek mérlegelőjének. Az <I>Utolsó</I> <I>ítélet</I>-ábrázolásokon gyakran így jelenik meg: egyik kezében kivont karddal, a másikban kétkarú mérleggel, amelynek mindkét serpenyőjében egy-egy csöpp meztelen lélek reszket. A mérleg nincs egyensúlyban, egy csúf kis ördög az egyik serpenyőt alattomban lehúzza.</P>
<P>A magyar néphagyományban is ott van Szent Mihály a haldoklók mellett, segít itthagyni a földi világot, átkíséri a lelkeket a túlvilágra. Ehhez a jelenséghez kapcsolódik a <I>Szent Mihály lova</I> elnevezés. Innen a magyar néphagyományban a Göncölszekér másik neve, <I>Szent Mihály szekere,</I> sőt, a Tejút egyik középkori neve <I>Szent Mihály útja.</I> <BR>Mihály (Micháél) és Gábor (Gabriél) arkangyal képe megjelenik a magyar Szent Koronán is.</P>
<P>A néphagyományban is Szent Mihály napjához kötődik számos szokás és hiedelem. <BR>Ezt a napot számították a gazdasági év fordulójának. A Szent György napkor (április 24.) legelőre hajtott állatokat ilyenkor hajtották haza. Ez a nap a pásztorok elszámoltatásának, szegődtetésének időpontja is volt. <BR>Ezzel a nappal kezdődött az ún. kisfarsang ideje, a lakodalmak őszi időszaka, amely Katalin napjáig (november 25-ig) tartott.</P>Sokféle időjárással kapcsolatos szólás, közmondás ismeretes Szent Mihály napra vonatkozóan. Az Ipoly menti falvakban úgy tartották, ha a fecskék még nem mentek el Szent Mihályig, akkor hosszú őszre lehet számítani. Bácskában úgy mondják: Szent Mihálykor keleti szél / Igen komoly telet ígér. 