<p><img src="parameters/k-v/documents/oecms/Hirlevel2017/tortut3.jpg" width="375" height="214" data-pnfileid="1285" /></p>
<p><em>&bdquo;T&ouml;bbet megtanulsz egy &uacute;tr&oacute;l, ha v&eacute;gigj&aacute;rod, mint a vil&aacute;g &ouml;sszes t&eacute;rk&eacute;p&eacute;ből.&rdquo;</em></p>
<p><strong>II. r&eacute;sz:&nbsp;Minden &uacute;t R&oacute;m&aacute;b&oacute;l vezet</strong></p>
<p><strong>A fentebbi c&iacute;m nem el&iacute;r&aacute;s. A legismertebb sz&aacute;ll&oacute;ig&eacute;k egyike (miszerint: &bdquo;Minden &uacute;t R&oacute;m&aacute;ba vezet&rdquo;) val&oacute;j&aacute;ban nem &bdquo;az &ouml;r&ouml;k v&aacute;ros&rdquo; &oacute;kori viszonyait t&uuml;kr&ouml;zi, ugyanis j&oacute;val k&eacute;sőbb sz&uuml;letett. A k&ouml;z&eacute;pkorban R&oacute;ma a katolicizmus egy&eacute;rtelmű vall&aacute;si k&ouml;zpontj&aacute;v&aacute; v&aacute;lt, a h&iacute;res mondat val&oacute;j&aacute;ban arra utal, hogy az egyh&aacute;zhoz jelk&eacute;pesen sokf&eacute;lek&eacute;pp lehet eljutni. M&aacute;r csak ez&eacute;rt is helyt&aacute;ll&oacute;bb a fentebbi c&iacute;m, no meg az&eacute;rt is, mert az &oacute;korban sz&oacute; szerint is a nagy birodalom k&ouml;z&eacute;ppontj&aacute;b&oacute;l sug&aacute;roztak ki az utak a sz&eacute;lr&oacute;zsa minden ir&aacute;ny&aacute;ba. A h&iacute;res Forum Romanumon &aacute;llott az &uacute;n. Milliarum aureum (arany m&eacute;rf&ouml;ldkő), ahonnan a főv&aacute;ros kapuin kereszt&uuml;l 17 &uacute;tvonal indult ki, &ouml;sszess&eacute;g&eacute;ben kb. 150 ezer kilom&eacute;ter (mer&eacute;szebb sz&aacute;m&iacute;t&aacute;sok szerint 300 ezer km) hosszan, mai viszonyok szerint 30 orsz&aacute;got &eacute;rintve...Egyes &uacute;tszakaszok &ndash; a burkolat fel&uacute;j&iacute;t&aacute;s&aacute;val &ndash; ma is haszn&aacute;lhat&oacute;k lenn&eacute;nek!</strong></p>
<p>Az &oacute;kori &uacute;t&eacute;p&iacute;t&eacute;s igazi mesterei a r&oacute;maiak voltak, akik &ndash; mint azt m&uacute;ltkori cikk&uuml;nkben is &iacute;rtuk &ndash; a perzsa utakat vett&eacute;k mint&aacute;ul. A nagyszab&aacute;s&uacute; &uacute;t&eacute;p&iacute;tkez&eacute;s R&oacute;ma lass&uacute; terjeszked&eacute;s&eacute;vel p&aacute;rhuzamosan haladt előre, a pun h&aacute;bor&uacute;k ut&aacute;n vett nagyobb lend&uuml;letet; az &eacute;p&iacute;tkez&eacute;s a cs&aacute;sz&aacute;rkor v&eacute;g&eacute;ig folyamatosan tartott, s az It&aacute;li&aacute;n k&iacute;v&uuml;li h&oacute;d&iacute;t&aacute;sok nyom&aacute;n az eg&eacute;sz birodalomra kiterjedt. Ezt, a mai napig is csod&aacute;latot kiv&aacute;lt&oacute; teljes&iacute;tm&eacute;nyk&eacute;nt &eacute;rt&eacute;kelj&uuml;k.</p>
<p>A r&oacute;mai &uacute;th&aacute;l&oacute;zat term&eacute;szetesen katonai meggondol&aacute;soknak k&ouml;sz&ouml;nhette l&eacute;trej&ouml;tt&eacute;t, viszont gazdas&aacute;gi szempontoknak &aacute;lland&oacute; meghosszabb&iacute;t&aacute;s&aacute;t &eacute;s t&ouml;k&eacute;letes&iacute;t&eacute;s&eacute;t. Az &uacute;t&eacute;p&iacute;t&eacute;s ugyanis az &aacute;rucser&eacute;t is jelentősen előmozd&iacute;totta. Az első legfontosabb &bdquo;via publica&rdquo;, vagyis k&ouml;z&uacute;t a h&iacute;res Via Appia volt, melyet az utak kir&aacute;lynőj&eacute;nek tartottak. Ez k&ouml;t&ouml;tte &ouml;ssze R&oacute;m&aacute;t Brundisium (ma Brindisi) v&aacute;ros&aacute;val, melynek kik&ouml;tője a Kelet kapuja volt. Az &uacute;t Appius Claudius Caecus r&oacute;mai tisztviselőről kapta a nev&eacute;t, aki Kr. e. 312 k&ouml;r&uuml;l kezdte meg annak ki&eacute;p&iacute;t&eacute;s&eacute;t. A Via Salaria &eacute;s a Via Flaminia utak is R&oacute;m&aacute;t szolg&aacute;lt&aacute;k. Mindkettő az Adriai-tenger ir&aacute;ny&aacute;ba vezetett, utat nyitva a Balk&aacute;n-f&eacute;lszigethez &eacute;s a Rajna, illetve a Duna vid&eacute;ke fel&eacute;. A Via Aurelia &eacute;szaki ir&aacute;nyba indult, a Pireneusi-f&eacute;lsziget &eacute;s Gallia fel&eacute;, a Via Ostiensis pedig Ostia ir&aacute;ny&aacute;ba, R&oacute;ma kedvelt kik&ouml;tőj&eacute;be tartott, ahol az Afrik&aacute;ba indul&oacute; &eacute;s onnan &eacute;rkező haj&oacute;k k&ouml;t&ouml;ttek ki.</p>
<p>Hogyan is k&eacute;sz&uuml;ltek ezek a rendk&iacute;v&uuml;l tart&oacute;snak bizonyult &bdquo;&eacute;p&iacute;tm&eacute;nyek&rdquo;? A r&oacute;maiak k&ouml;z&uacute;tjaik egyes szakaszait a terepviszonyokt&oacute;l f&uuml;ggetlen&uuml;l lehetőleg min&eacute;l egyenesebb vonalban igyekeztek vezetni a k&ouml;vetkező c&eacute;l&aacute;llom&aacute;sig. Ez tetemes k&uuml;l&ouml;n munk&aacute;t okozott: dombokat kellett elegyengetni, m&eacute;lyen fekvő, nem egyszer mocsaras ter&uuml;leteket felt&ouml;lteni, hidakat &eacute;p&iacute;teni, alagutat f&uacute;rni stb. Maguk az utak t&ouml;bb r&eacute;tegből &aacute;lltak.&nbsp; Az utak &aacute;gy&aacute;t legal&aacute;bb 1 m m&eacute;lyre &aacute;st&aacute;k meg, &aacute;m ha a talajviszonyok &uacute;gy k&iacute;v&aacute;nt&aacute;k, e felt&ouml;lt&eacute;s meghaladta a 3 m&eacute;tert is. Az &uacute;t alapj&aacute;t (pavimentum) homok &eacute;s m&eacute;sz kever&eacute;ke alkotta; erre ker&uuml;lt egy agyaggal vagy &bdquo;cementtel&rdquo; (caementum) megk&ouml;t&ouml;tt darabos kőr&eacute;teg (statumen); ef&ouml;l&ouml;tt helyezkedett el a rudus, egy &ouml;sszesajtolt kavics- &eacute;s m&eacute;szr&eacute;teg; ezut&aacute;n k&ouml;vetkezett a legerősebb r&eacute;teg, az &uacute;n. nucleus, amely f&ouml;ld, homok, t&eacute;gla &eacute;s m&eacute;sz &ouml;sszesajtolt kever&eacute;k&eacute;ből &aacute;llt; az eg&eacute;szet legfel&uuml;l nagym&eacute;retű, egym&aacute;s mell&eacute; illesztett kőlapokkal bor&iacute;tott&aacute;k be, amelyek h&eacute;zagait led&ouml;ng&ouml;lt kavicst&ouml;rmel&eacute;kkel, murv&aacute;val egyengett&eacute;k el: ez volt az &uacute;t felsz&iacute;ne, h&aacute;ta (sutnmum dorsum). Az &iacute;gy meg&eacute;p&iacute;tett &uacute;t neve &bdquo;via strata&rdquo; (sz&oacute; szerint letakart, bebor&iacute;tott &uacute;t) volt; ebből sz&aacute;rmazik a mi sztr&aacute;da szavunk. Az &uacute;ttest k&uuml;l&ouml;nben enyh&eacute;n dombor&uacute; volt, hogy az esőv&iacute;z lefolyhasson r&oacute;la a k&eacute;toldalt h&uacute;z&oacute;d&oacute;, gondosan karbantartott v&iacute;zlevezető &aacute;rkokba. Az utak sz&eacute;less&eacute;ge &aacute;ltal&aacute;ban 4&ndash;7 m&eacute;ter k&ouml;z&ouml;tt ingadozott, de mindig legal&aacute;bb olyan sz&eacute;les volt, hogy k&eacute;t ellent&eacute;tes ir&aacute;nyban halad&oacute; kocsi elf&eacute;rhessen egym&aacute;s mellett. A k&ouml;z&eacute;pen fut&oacute; kocsi&uacute;t mindk&eacute;t oldal&aacute;n pedig sz&eacute;les gyalogj&aacute;r&oacute;kat alak&iacute;tottak ki!</p>
<p>A j&oacute; minős&eacute;gű utak meg&eacute;p&iacute;t&eacute;se &oacute;ri&aacute;si mennyis&eacute;gű munkaerőt &eacute;s nyersanyagot ig&eacute;nyelt; karbantart&aacute;s&aacute;b&oacute;l derekasan kivette r&eacute;sz&eacute;t a r&oacute;mai hadsereg, s hozz&aacute;j&aacute;rultak a k&ouml;rny&eacute;k birtokosai is, akiknek komoly hasznuk volt az &uacute;th&aacute;l&oacute;zat meg&eacute;p&iacute;t&eacute;s&eacute;ből, hiszen ez n&ouml;velte f&ouml;ldjeik &eacute;rt&eacute;k&eacute;t, megk&ouml;nny&iacute;tette mezőgazdas&aacute;gi term&eacute;keik gyors &eacute;rt&eacute;kes&iacute;t&eacute;s&eacute;t. Az &uacute;t&eacute;p&iacute;t&eacute;s terhe, k&ouml;lts&eacute;gei azonban z&ouml;m&eacute;ben az &aacute;llamkincst&aacute;rat terhelt&eacute;k, m&eacute;gpedig nem is csek&eacute;ly m&eacute;rt&eacute;kben. A katonai felvonul&aacute;s, a kereskedelmi sz&aacute;ll&iacute;t&aacute;s mellett a birodalom terjeszked&eacute;s&eacute;vel k&uuml;l&ouml;n jelentős&eacute;gre tett szert a hivatalos &aacute;llami postaszolg&aacute;lat l&eacute;trehoz&aacute;sa. A fő&uacute;tvonalak ment&eacute;n, meghat&aacute;rozott t&aacute;vols&aacute;gokra posta&aacute;llom&aacute;sokat (stationes) &eacute;p&iacute;tettek, ahol a cs&aacute;sz&aacute;ri fut&aacute;rok megpihenhettek, lovat v&aacute;lthattak. Ilyen m&oacute;don a birodalmat fenyegető &bdquo;barb&aacute;r&rdquo; mozgol&oacute;d&aacute;sok h&iacute;re a hat&aacute;rvid&eacute;kekről is gyorsan eljuthatott R&oacute;m&aacute;ba, a megfelelő cs&aacute;sz&aacute;ri parancsok pedig ugyancsak gyorsan meg&eacute;rkezhettek a birodalom legt&aacute;volabbi ter&uuml;leteire.</p>
<p>V&eacute;g&uuml;l k&ouml;vetkezz&eacute;k egy magyar vonatkoz&aacute;s: a hajdani Pann&oacute;nia provinci&aacute;n haladt &aacute;t a R&oacute;mai Birodalom egyik legh&iacute;resebb kereskedelmi &uacute;tja, az &uacute;n. &bdquo;Borosty&aacute;n&uacute;t&rdquo;, melynek maradv&aacute;nyai t&ouml;bb helyen is megmaradtak &eacute;s m&eacute;g ma is fellelhetők (pl. Sopron, Szombathely).</p>
<p>Gy. H.</p>