<p><em>"A vil&aacute;g egy k&ouml;nyv &eacute;s&nbsp;aki nem utazik, az csak egyetlen lapj&aacute;t olvassa&nbsp;el." Szent &Aacute;goston</em></p>
<p style="text-align: justify;">Tal&aacute;n nincs m&eacute;g egy olyan metropolisza Eur&oacute;p&aacute;nak, amelyről annyira k&ouml;nnyű &eacute;s egyben annyira neh&eacute;z is &iacute;rni, mint P&aacute;rizsr&oacute;l. Az ok mindk&eacute;t esetben ugyanaz: kimer&iacute;thetetlen gazdags&aacute;ga, melyet t&ouml;rt&eacute;nelmi l&aacute;tnival&oacute;k, műv&eacute;szetek, gasztron&oacute;mia, divat &eacute;s exkluz&iacute;v sz&oacute;rakoztat&aacute;s ter&eacute;n k&iacute;n&aacute;l. Mivel teljess&eacute;ggel rem&eacute;nytelen v&aacute;llalkoz&aacute;s m&aacute;sf&eacute;l-k&eacute;t oldalban egybesűr&iacute;teni mindazt, amit a &bdquo;P&aacute;rizs&rdquo; sz&oacute; m&ouml;g&ouml;tt rejlő var&aacute;zs jelent, mostani cikk&uuml;nkben is csak egyfajta gondolat&eacute;bresztő &eacute;s kedvcsin&aacute;l&oacute; egyveleget pr&oacute;b&aacute;ltunk meg &ouml;ssze&aacute;ll&iacute;tani arr&oacute;l, mit adott eddig a &bdquo;a f&eacute;nyek v&aacute;rosa&rdquo; a vil&aacute;gnak.</p>
<p style="text-align: justify;">Ha csak a legfőbb l&aacute;tnival&oacute;kat &eacute;s nevezetess&eacute;get gyűjtj&uuml;k egy csokorba &uacute;gy, hogy szigor&uacute;an csak egy-k&eacute;t mondattal jellemezz&uuml;k őket, m&aacute;r akkor r&aacute;&eacute;bred&uuml;nk, micsoda &bdquo;kiapadhatatlan kincsesb&aacute;nya&rdquo; P&aacute;rizs. Mindj&aacute;rt kezdetnek ott a Louvre, a vil&aacute;g legl&aacute;togatottabb &eacute;s egyben legnagyobb műv&eacute;szeti m&uacute;zeuma, amelynek ha minden egyes ki&aacute;ll&iacute;tott darabj&aacute;t megszeml&eacute;ln&eacute;nk, 100 napot kellene bent t&ouml;lten&uuml;nk; m&eacute;gis, van egy mindenn&eacute;l &eacute;rt&eacute;kesebb műremek, ez&eacute;rt zar&aacute;ndokolnak ide a legt&ouml;bben: a Mona Lisa. P&aacute;rizs m&aacute;sik legh&iacute;resebb m&uacute;zeuma a Mus&eacute;e d'Orsay, amely a vil&aacute;g legnagyobb impresszionista festm&eacute;nygyűjtem&eacute;ny&eacute;t őrzi: t&ouml;bbek k&ouml;z&ouml;tt Monet, Manet, Renoir, Degas, Cezanne, Gauguin &eacute;s Van Gogh munk&aacute;i tal&aacute;lhat&oacute;k meg itt. P&aacute;rizs legfőbb szimb&oacute;luma term&eacute;szetesen az 1889-es vil&aacute;gki&aacute;ll&iacute;t&aacute;sra &eacute;p&uuml;lt Eiffel-torony, a f&ouml;ldkereks&eacute;g legl&aacute;togatottabb fizetős l&aacute;tv&aacute;nyoss&aacute;ga &eacute;s eg&eacute;szen 1930-ig a vil&aacute;g legmagasabb &eacute;p&iacute;tm&eacute;nye. Az &bdquo;&Ouml;reg H&ouml;lgy&rdquo;-h&ouml;z kapcsol&oacute;d&oacute; sz&aacute;mtalan t&ouml;rt&eacute;net k&ouml;z&uuml;l a legbizarrabb mindenk&eacute;ppen az, hogy egy 1925-ben egy Victor Lustig nevű sz&eacute;lh&aacute;mos k&eacute;t alkalommal is eladta a tornyot, mint f&eacute;mhullad&eacute;kot...A f&eacute;nyek v&aacute;ros&aacute;nak m&aacute;sik fő jelk&eacute;pe a Diadal&iacute;v, mely a nap&oacute;leoni h&aacute;bor&uacute;knak &aacute;ll&iacute;t eml&eacute;ket &eacute;s ahol Győr nev&eacute;t is felfedezhetj&uuml;k, mint Nap&oacute;leon győztes csat&aacute;inak egyik helysz&iacute;n&eacute;t. A vil&aacute;g legh&iacute;resebb ilyen jellegű &eacute;p&iacute;tm&eacute;nye a&nbsp; Champs-&Eacute;lys&eacute;es sug&aacute;r&uacute;t v&eacute;gpontj&aacute;n magasodik, mely a főv&aacute;ros legsz&eacute;lesebb sug&aacute;r&uacute;tjak&eacute;nt olyan impoz&aacute;ns esem&eacute;nyeknek ad otthont, mint a Tour de France befut&oacute;ja &eacute;s a j&uacute;lius 14-i d&iacute;szszemle.<br /> A főv&aacute;ros m&aacute;sik t&ouml;rt&eacute;nelmi nevezetess&eacute;ge a francia klasszicista &eacute;p&iacute;t&eacute;szet mesterműv&eacute;nek sz&aacute;m&iacute;t&oacute; Invalidusok &eacute;p&uuml;letkomplexuma, melynek meg&eacute;p&iacute;t&eacute;s&eacute;t m&eacute;g a Napkir&aacute;ly rendelte el. Funkci&oacute;j&aacute;t tekintve hadik&oacute;rh&aacute;z volt, valamint otthont ny&uacute;jtott a hajl&eacute;ktalann&aacute; v&aacute;lt katon&aacute;k sz&aacute;m&aacute;ra. Az Invalidusok D&oacute;mj&aacute;nak hatalmas kupol&aacute;ja alatt nyugszik Nap&oacute;leon, kinek impoz&aacute;ns szarkof&aacute;gja 1861-re k&eacute;sz&uuml;lt el. Ha m&aacute;r s&iacute;reml&eacute;kekn&eacute;l tartunk, P&aacute;rizs &uacute;n. Latin Negyed&eacute;ben tal&aacute;lhat&oacute; a Panth&eacute;on, ahol Franciaorsz&aacute;g legnagyobb alakjai, k&ouml;zt&uuml;k Voltaire, Rousseau, Victor Hugo, Marat, Dumas, &eacute;s &Eacute;mile Zola nyugszanak. Nev&eacute;t onnan kapta, hogy homlokzat&aacute;t a neoklasszicizmus korai p&eacute;ld&aacute;jak&eacute;nt a r&oacute;mai Pantheon mint&aacute;j&aacute;ra alak&iacute;tott&aacute;k ki. A P&eacute;re Lachaise, a vil&aacute;g egyik legl&aacute;togatottabb s&iacute;rkertje is P&aacute;rizsban tal&aacute;lhat&oacute;, hiszen t&ouml;bbek k&ouml;z&ouml;tt olyan műv&eacute;szek leltek itt v&eacute;gső nyugalomra, mint La Fontaine, Moli&egrave;re, Delacroix, Balzac, Bizet, Chopin, Sarah Bernhardt, Isadora Duncan, Marcel Proust, Oscar Wilde, Jim Morrison, &Eacute;dith Piaf, Yves Montand, Maria Callas, Antoine de Saint-Exup&eacute;ry&hellip;Ha m&aacute;r a latin negyedet (Quartier Latin) eml&iacute;tett&uuml;k, a tudom&aacute;nyok gy&ouml;kereit is itt tal&aacute;ljuk meg a Sorbonne r&eacute;v&eacute;n, mely a rangos eur&oacute;pai egyetemek k&ouml;z&ouml;tt is az elsőnek sz&aacute;m&iacute;tott a k&ouml;z&eacute;pkorban.</p>
<p style="text-align: justify;">P&aacute;rizs egyh&aacute;zi vonatkoz&aacute;s&uacute; műeml&eacute;kei k&ouml;z&uuml;l a legnevezetesebb az Ile de la Cit&eacute; szigeten &aacute;ll&oacute;, 1163 &eacute;s 1345 k&ouml;z&ouml;tt &eacute;p&uuml;lt Notre Dame, a g&oacute;tikus &eacute;p&iacute;t&eacute;szet gy&ouml;ngyszeme, melynek kincst&aacute;ra t&ouml;bbek k&ouml;z&ouml;tt J&eacute;zus Krisztus t&ouml;viskoron&aacute;j&aacute;t, keresztj&eacute;nek egy darabj&aacute;t &eacute;s a keresztre fesz&iacute;t&eacute;shez haszn&aacute;lt egyik szeget őrzi relikviak&eacute;nt. A v&aacute;ros legmagasabb pontj&aacute;n, a Montmartre-on &aacute;ll P&aacute;rizs m&aacute;sik legnevezetesebb egyh&aacute;zi jellegű &eacute;p&iacute;tm&eacute;nye, a megkap&oacute; sz&eacute;ps&eacute;gű Sacr&eacute;-Coeur, mely a francia-porosz h&aacute;bor&uacute;ban elesett francia katon&aacute;k eml&eacute;k&eacute;re &eacute;p&uuml;lt. Innen pazar kil&aacute;t&aacute;s ny&iacute;lik a vil&aacute;g egyik leglenyűg&ouml;zőbb metropolisz&aacute;ra, melyet a Szajna szel kett&eacute;. Az 1991 &oacute;ta a Vil&aacute;g&ouml;r&ouml;ks&eacute;g r&eacute;sz&eacute;t k&eacute;pező Szajna part ment&eacute;n szinte szertart&aacute;sszerűen k&ouml;telező v&eacute;gigs&eacute;t&aacute;lni azoknak, akik kicsit is szeretn&eacute;k meg&iacute;zlelni P&aacute;rizst. Az emblematikus foly&oacute;n 37 h&iacute;d &iacute;vel l&aacute;t, k&ouml;z&uuml;l&uuml;k is tal&aacute;n a legh&iacute;resebbek a Pont Neuf, (mely nev&eacute;vel ellent&eacute;tben val&oacute;j&aacute;ban a leg&ouml;regebb h&iacute;dja a főv&aacute;rosnak - 1578-1607 k&ouml;z&ouml;tt &eacute;p&uuml;lt) &eacute;s a Pont Alexandre III., a v&aacute;ros legszebb h&iacute;dja, mely az 1900-as p&aacute;rizsi vil&aacute;gki&aacute;ll&iacute;t&aacute;sra &eacute;p&uuml;lt. Ha P&aacute;rizsban j&aacute;runk, mindenk&eacute;pp l&aacute;togassunk el az eleg&aacute;ns parkok egyik&eacute;be, legyen az a Luxembourg-kert, a Tuileri&aacute;k kertje vagy &eacute;pp a Bois de Vincennes, melyet P&aacute;rizs t&uuml;dej&eacute;nek neveznek &eacute;s amely m&eacute;ret&eacute;ben j&oacute;csk&aacute;n t&uacute;ltesz a Central Parkon &eacute;s Hyde Parkon is.</p>
<p style="text-align: justify;">A sokarc&uacute; P&aacute;rizs boh&eacute;m szent&eacute;lyei a Montmartre domb &eacute;s a Montparnasse negyed, a modern irodalom &eacute;s k&eacute;pzőműv&eacute;szet ikonikus alakjainak k&eacute;t fő t&ouml;rzshelye. A Montmartre-on tal&aacute;lhat&oacute; a vil&aacute;g egyik legizgalmasabb &eacute;s legh&iacute;resebb mulat&oacute;helye, az 1889-ben ny&iacute;lt &eacute;s rev&uuml;műsorai r&eacute;v&eacute;n ismertt&eacute; v&aacute;lt Moulin Rouge, ahol olyan nevezetess&eacute;gek l&eacute;ptek fel az idők sor&aacute;n, mint Josephine Baker, Maurice Chevalier, &Eacute;dith Piaf, Yves Montand, Ginger Rogers, Liza Minelli &eacute;s Frank Sinatra&hellip;</p>
<p style="text-align: justify;">A gall főv&aacute;ros a k&eacute;pzőműv&eacute;szetek &eacute;s a sanzon mellett mellett az eur&oacute;pai filmműv&eacute;szet fellegv&aacute;ra is. El&eacute;g csak a Lumi&egrave;re-testv&eacute;rekre gondolnunk, akik tal&aacute;lm&aacute;nyukkal bő egy &eacute;vsz&aacute;zada megvetett&eacute;k az &uacute;j műv&eacute;szeti &aacute;g alapjait, a francia filmműv&eacute;szet hat&aacute;sa napjainkig tart, P&aacute;rizs megsz&aacute;ml&aacute;lhatatlan film forgat&aacute;si helysz&iacute;ne &eacute;s ihlető t&eacute;m&aacute;ja is egyben. A teljess&eacute;g ig&eacute;nye n&eacute;lk&uuml;l: Szerelmek v&aacute;rosa, Egy amerikai P&aacute;rizsban, P&aacute;rizs, szeretlek!, Amelie csod&aacute;latos &eacute;lete, &Eacute;jf&eacute;lkor P&aacute;rizsban, A Da Vinci-k&oacute;d &eacute;s sort a v&eacute;gtelens&eacute;gig lehetne folytatni. Akinek nem adatott m&eacute;g meg a vil&aacute;g egyik legszebb főv&aacute;ros&aacute;ban időzni, az a filmek mellett olyan reg&eacute;nyekből nyerhet inspir&aacute;ci&oacute;t a v&aacute;ros hangulat&aacute;nak megragad&aacute;s&aacute;hoz, mint p&eacute;ld&aacute;ul Victor Hugo &eacute;s Zola emblematikus reg&eacute;nyei, A Diadal&iacute;v &aacute;rny&eacute;k&aacute;ban, Az Operah&aacute;z fantomja vagy &eacute;pp Edward Rutherfurd: P&aacute;rizs &ndash; Egy v&aacute;ros f&eacute;nyei &eacute;s &aacute;rnyai c. monument&aacute;lis reg&eacute;nyciklusa. A sort itt is napestig lehetne folytatni...</p>
<p style="text-align: justify;">P&aacute;rizsra m&eacute;lt&aacute;n tekinthet&uuml;nk a gasztron&oacute;mia &eacute;s a divat főv&aacute;rosak&eacute;nt. Ami az előbbit illeti, el&eacute;g csak annyit igazol&aacute;sk&eacute;nt megeml&iacute;ten&uuml;nk, hogy jelenleg t&ouml;bb mint 70 Michelin-csillagos &eacute;tteremnek ad otthont. &Eacute;s akkor m&eacute;g meg sem eml&iacute;tett&uuml;k a vil&aacute;gh&iacute;rű k&aacute;v&eacute;z&oacute;kat. Ami pedig az ut&oacute;bbit illeti: el&eacute;g csak az hauture couture &eacute;s a pr&ecirc;t &agrave; porter kifejez&eacute;sekre, a h&iacute;res divath&aacute;zakra, Coco Chanelre, Christian Diorra, Yves Saint Laurent-re &eacute;s Pierre Cardin-re gondolnunk&hellip;</p>
<p style="text-align: justify;">&Eacute;s ha mindez m&eacute;g nem lenne el&eacute;g, z&aacute;rsz&oacute;k&eacute;nt m&eacute;g megeml&iacute;thetj&uuml;k, hogy a franci&aacute;k főv&aacute;rosa a sport olt&aacute;r&aacute;n is j&oacute;csk&aacute;n &aacute;ldozott m&aacute;r, hiszen az olimpiai eszme &uacute;jj&aacute;&eacute;leszt&eacute;se is a nev&eacute;hez fűződik (Pierre de Coubertin b&aacute;r&oacute;nak k&ouml;sz&ouml;nhetően) &eacute;s olyan vil&aacute;gesem&eacute;nyeknek adott otthont, mint k&eacute;t ny&aacute;ri olimpia, t&ouml;bb foci-eb &eacute;s vb...&Eacute;s term&eacute;szetesen a Tour de France z&aacute;r&oacute;akkordja is itt zajlik...</p>