<p><img src="parameters/k-v/documents/oecms/Hirlevel2017/tortut3.jpg" width="381" height="217" data-pnfileid="1285" /></p>
<p class="Standard" style="text-align: justify; line-height: 150%;"><em>&bdquo;T&ouml;bbet megtanulsz egy &uacute;tr&oacute;l, ha v&eacute;gigj&aacute;rod, mint a vil&aacute;g &ouml;sszes t&eacute;rk&eacute;p&eacute;ből.&rdquo;</em></p>
<p><strong>I. r&eacute;sz: Az &oacute;kori Perzsia</strong></p>
<p>Az utak mesters&eacute;ges kialak&iacute;t&aacute;s&aacute;nak, rendszeres karbantart&aacute;s&aacute;nak &eacute;s folyamatos bőv&iacute;t&eacute;s&eacute;nek ig&eacute;nye akkor sz&uuml;letett meg, amikor őseink feltal&aacute;lt&aacute;k a kereket &eacute;s ezzel egy&uuml;tt a kerekes j&aacute;rműveket. E ma m&aacute;r mag&aacute;t&oacute;l &eacute;rtetődőnek hat&oacute; tal&aacute;lm&aacute;ny a maga idej&eacute;ben az eg&eacute;sz sz&aacute;razf&ouml;ldi k&ouml;zleked&eacute;st forradalmas&iacute;totta. A tov&aacute;bbi fejlőd&eacute;shez a vas megjelen&eacute;se adta a lend&uuml;letet. A vasb&oacute;l k&eacute;sz&uuml;lt szersz&aacute;mok ugyanis jobbak &eacute;s olcs&oacute;bbak voltak, mint bronzb&oacute;l kialak&iacute;tott elődeik, &iacute;gy sokat lehetett belől&uuml;k k&eacute;sz&iacute;teni, a nagy mennyis&eacute;gű &eacute;s j&oacute; minős&eacute;gű szersz&aacute;mokkal pedig az utak &eacute;p&iacute;t&eacute;se is gyorsabb&aacute;, hat&eacute;konyabb&aacute; v&aacute;lt. Kezdetben a kerekes j&aacute;rműveket csak term&eacute;szetes terepeken haszn&aacute;lt&aacute;k. Az ipar &eacute;s a kereskedelem fejlőd&eacute;s&eacute;hez, az &uacute;j &aacute;llamok k&ouml;zigazgat&aacute;s&aacute;nak kialakul&aacute;s&aacute;hoz, katonai v&eacute;delm&eacute;hez ezek azonban m&aacute;r nem feleltek meg. Olyan utak kellettek, ahol a forgalom gyorsan &eacute;s biztons&aacute;gosan haladhatott, nem voltak term&eacute;szeti akad&aacute;lyok. Az &uacute;t&eacute;p&iacute;t&eacute;s, annak k&ouml;lts&eacute;gess&eacute;ge miatt m&aacute;r a kezdetektől fogva &aacute;llami hat&aacute;sk&ouml;rbe tartozott.</p>
<p>B&aacute;r az &oacute;kori &uacute;t&eacute;p&iacute;t&eacute;s &bdquo;műv&eacute;szei&rdquo; k&ouml;zismerten a r&oacute;maiak voltak, k&ouml;z&uacute;ti k&ouml;zleked&eacute;sre haszn&aacute;lt &ouml;sszef&uuml;ggő &uacute;th&aacute;l&oacute;zattal legelősz&ouml;r a Perzsa Birodalomban tal&aacute;lkozhatunk, amely, amellett hogy gazdag &eacute;s szervezett volt, az &uacute;t&eacute;p&iacute;t&eacute;shez sz&uuml;ks&eacute;ges technikai, geol&oacute;giai &eacute;s f&ouml;ldrajzi ismeretekkel is rendelkezett. Ez az &uacute;n. &bdquo;kir&aacute;lyi &uacute;t&rdquo; azonban nem mindenki előtt &aacute;llt nyitva, haszn&aacute;lat&aacute;t csak magasabb &aacute;llam&eacute;rdekből enged&eacute;lyezt&eacute;k.</p>
<p>A perzsa &uacute;th&aacute;l&oacute;zat alapjait a h&iacute;d&eacute;p&iacute;t&eacute;sről is nevezetes assz&iacute;r Szemiramisz kir&aacute;lynő vetette meg, k&eacute;sőbb a mes&eacute;s gazdags&aacute;g&aacute;r&oacute;l h&iacute;res I. Dareiosz fejlesztette tov&aacute;bb.</p>
<p>B&aacute;r a perzsa utak meg&eacute;p&iacute;t&eacute;se fők&eacute;nt a hadsereg min&eacute;l gyorsabb mozg&oacute;s&iacute;t&aacute;s&aacute;t szolg&aacute;lta, kialak&iacute;t&aacute;sukn&aacute;l fontos c&eacute;l volt, hogy a tartom&aacute;nyokat &ouml;sszek&ouml;ss&eacute;k a főv&aacute;rossal, Szuz&aacute;val.</p>
<p>A Szuz&aacute;b&oacute;l Szardesbe &eacute;s Epheszoszba vezető, 2500 kilom&eacute;ter hossz&uacute;, &uacute;n. &bdquo;kir&aacute;lyi &uacute;t&rdquo; ment&eacute;n &eacute;p&uuml;lt templomok, palot&aacute;k, a fel&aacute;ll&iacute;tott szobrok pomp&aacute;s l&aacute;tv&aacute;ny&aacute;r&oacute;l &eacute;s az &aacute;llami fel&uuml;gyelők &aacute;ltal szavatolt megb&iacute;zhat&oacute;s&aacute;g&aacute;r&oacute;l m&eacute;g maga H&eacute;rodotosz, &bdquo;a t&ouml;rt&eacute;net&iacute;r&aacute;s atyja&rdquo;, az &oacute;kor h&iacute;res vil&aacute;gutaz&oacute;ja is dics&eacute;rő szavakkal eml&eacute;kezett meg. Az &uacute;t nyomvonala k&ouml;vekben gazdag hegyeken vezetett &aacute;t, ezen k&ouml;zlekedett a kir&aacute;lyi posta is. A s&uuml;rgős rendeleteket a lovasok staf&eacute;taszerűen tov&aacute;bb&iacute;tott&aacute;k egym&aacute;snak, ily m&oacute;don n&eacute;h&aacute;ny nap alatt a birodalom minden zug&aacute;ba eljutottak, az &aacute;llami hivatalnokok pedig fogatot v&aacute;lthattak: <em>"Nincs semmi a vil&aacute;gon, ami gyorsabban haladna, mint a perzsa fut&aacute;rok. Sem h&oacute;, sem eső, sem hős&eacute;g, sem &eacute;jszakai s&ouml;t&eacute;ts&eacute;g nem g&aacute;tolja meg őket, hogy a leggyorsabban teljes&iacute;ts&eacute;k feladatukat." &ndash; </em>&iacute;rta &bdquo;a t&ouml;rt&eacute;net&iacute;r&aacute;s atyja&rdquo;.</p>
<p>A &bdquo;k&ouml;z&ouml;ns&eacute;ges&rdquo; v&aacute;ndor &uacute;tja viszont h&oacute;napokig is eltarthatott. Az egym&aacute;st&oacute;l 25&ndash;30 km t&aacute;vols&aacute;gban fel&aacute;ll&iacute;tott &aacute;llom&aacute;sokon ugyanakkor &eacute;lelmet kaphatott, megpihenhetett. A j&oacute;l karbantartott utak m&eacute;g m&eacute;rf&ouml;ldk&ouml;vekkel is el voltak l&aacute;tva, r&aacute;ad&aacute;sul biztons&aacute;gosan utazhattak rajta a kereskedők is, mert az egyes szakaszokat őrs&eacute;g v&eacute;dte. Ez a kitűnő &uacute;th&aacute;l&oacute;zat volt a perzsa kereskedelem alapja is, amely Indi&aacute;t&oacute;l a F&ouml;ldk&ouml;zi-tenger medenc&eacute;j&eacute;ig beh&aacute;l&oacute;zta a birodalmat. A ter&uuml;letet majdan megh&oacute;d&iacute;t&oacute; Nagy S&aacute;ndor &eacute;s ut&oacute;dai, a hellenisztikus &aacute;llamok uralkod&oacute;i is tiszt&aacute;ban voltak az &uacute;th&aacute;l&oacute;zat fontoss&aacute;g&aacute;val, ez&eacute;rt gondot ford&iacute;tottak annak szinten tart&aacute;s&aacute;ra.</p>
<p>A k&ouml;vetkező alkalommal az &oacute;kor legh&iacute;resebb birodalm&aacute;ba invit&aacute;ljuk majd &Ouml;n&ouml;ket, hiszen: &bdquo;Omnes viae Romam ducunt!&rdquo;</p>
<p class="Standard" style="text-align: justify; line-height: 150%;">&nbsp;</p>
<p class="Standard" style="text-align: justify; line-height: 150%;">&nbsp;</p>
<p>&nbsp;</p>
<p>&nbsp;</p>