<p><em><span style="font-size: 7.0pt; font-family: 'Verdana','sans-serif'; color: #4f4e4e;">A vil&aacute;g egy k&ouml;nyv &eacute;s aki nem utazik, az csak egyetlen lapj&aacute;t olvassa el." Szent &Aacute;goston</span></em></p>
<p><strong>Helsinki&nbsp; - &bdquo;A Balti-tenger le&aacute;nya&rdquo;</strong></p>
<p>Nek&uuml;nk, magyaroknak k&uuml;l&ouml;n&ouml;sen kedves hely ez az &eacute;szaki, k&ouml;zel 650 ezres l&eacute;leksz&aacute;m&uacute; &eacute;kszerdoboz, nemcsak a felt&eacute;telezett finn-magyar rokons&aacute;g ok&aacute;n, hanem mert haz&aacute;nk legsikeresebb olimpiai szerepl&eacute;se k&ouml;thető Helsinkihez. 1952-ben ugyanis 16 arany&eacute;rmet siker&uuml;lt begyűjten&uuml;nk, ezzel pedig az USA &eacute;s a Szovjetuni&oacute; m&ouml;g&ouml;tt a 3. helyen v&eacute;gezn&uuml;nk. A rendezv&eacute;ny helysz&iacute;n&eacute;&uuml;l szolg&aacute;l&oacute; Olimpiai Stadion ma is műk&ouml;dik (b&aacute;r jelenleg &eacute;pp fel&uacute;j&iacute;t&aacute;s alatt &aacute;ll), &eacute;s m&aacute;r csak az&eacute;rt is &eacute;rdemes felkeresni, mert 72 m&eacute;ter magas torny&aacute;b&oacute;l a legszebb panor&aacute;ma ny&iacute;lik a főv&aacute;rosra &eacute;s a k&ouml;r&uuml;l&ouml;tte elter&uuml;lő mes&eacute;s szigetvil&aacute;gra. A stadion-komplexumon bel&uuml;l tal&aacute;lhat&oacute; a Finn Sportm&uacute;zeum is, bej&aacute;rat&aacute;n&aacute;l pedig minden idők legnagyobb finn sportol&oacute;j&aacute;nak, Paavo Nurminak a szobra &aacute;ll. Ha m&aacute;r a szobrokat emlegett&uuml;k, &eacute;rdemes m&eacute;g k&eacute;t, vagyis ink&aacute;bb h&aacute;rom, Helsinki karakter&eacute;t meghat&aacute;roz&oacute; ilyen jellegű alkot&aacute;st kiemeln&uuml;nk. Az egyik a finnek nemzeti zeneszerzőj&eacute;nek, a vil&aacute;gh&iacute;rű Jean Sibeliusnak 24 tonn&aacute;s eml&eacute;kműve, mely 1967-ben k&eacute;sz&uuml;lt, a r&oacute;la elnevezett parkban tal&aacute;lhat&oacute; &eacute;s a maga 600 hegesztett ac&eacute;lcs&ouml;v&eacute;vel igen figyelemrem&eacute;lt&oacute; l&aacute;tv&aacute;nyoss&aacute;g. A finnek legh&iacute;resebb szobra m&eacute;gsem ez, hanem az &uacute;n. Havis Amanda, mely egy meztelen sellőt &aacute;br&aacute;zol&oacute; sz&ouml;kők&uacute;t. A hable&aacute;ny l&aacute;bait n&eacute;gy hal locsolja v&iacute;zzel, n&eacute;gy&nbsp;rozm&aacute;r veszi k&ouml;r&uuml;l,&nbsp;&eacute;s a tengerből kiemelkedő Balti-tengeri l&aacute;nyt, Helsinkit szimboliz&aacute;lja. Leleplez&eacute;sekor, 1908-ban m&eacute;g meglehetősen ellentmond&aacute;sos fogadtat&aacute;sban r&eacute;szes&uuml;lt &eacute;s igen sok negat&iacute;v kritik&aacute;t kapott: egyesek szerint a női nem lealacsony&iacute;t&aacute;s&aacute;t jelentette, az orvosok az anat&oacute;miai pontatlans&aacute;gokat h&aacute;nytorgatt&aacute;k fel, m&aacute;sok a rozm&aacute;rt, mint nem finn nemzeti &aacute;llatot k&eacute;rdőjelezt&eacute;k meg.&nbsp;M&aacute;ra azonban a v&aacute;ros legkedveltebb jelk&eacute;p&eacute;v&eacute; v&aacute;lt. A szobor k&ouml;r&uuml;l sz&aacute;mos &uuml;nneps&eacute;get tartanak, ezek k&ouml;z&uuml;l a legfontosabb a m&aacute;jus elsejei&nbsp;Vappu. Az 1920-as &eacute;vektől kezdve szok&aacute;s, hogy az egyetemist&aacute;k lemoss&aacute;k a szobrot &eacute;s di&aacute;ksapk&aacute;t tesznek a fej&eacute;re. Kezdetben akci&oacute;juk enged&eacute;ly n&eacute;lk&uuml;l, &eacute;jjel t&ouml;rt&eacute;nt, de 1951 &oacute;ta ez az &uuml;nnep legl&aacute;tv&aacute;nyosabb r&eacute;sze, &aacute;prilis 30-&aacute;n kezdődik &eacute;s a telev&iacute;zi&oacute; egyenes ad&aacute;sban k&ouml;zvet&iacute;ti. Helsinki leg&uacute;jabb kori, 2014-ben &bdquo;keletkezett&rdquo; nevezetess&eacute;ge egy pisilő &oacute;ri&aacute;s kisfi&uacute;, az &uacute;n. Tommi Toia, vagy angol nev&eacute;n Bad Bad Boy. A v&aacute;ros keleti kik&ouml;tőj&eacute;ben fel&aacute;ll&iacute;tott 25 m&eacute;teres szobor az itt &eacute;lők saj&aacute;tosan skandin&aacute;v humor&eacute;rz&eacute;k&eacute;nek &uacute;jabb kori jelk&eacute;pe.</p>
<p>Helsinki term&eacute;szetesen nemcsak szobrai miatt k&uuml;l&ouml;nleges hely, azz&aacute; teszik &eacute;p&iacute;t&eacute;szeti eml&eacute;kművei is. Ehhez azonban kicsit k&ouml;zelebbről is &eacute;rdemes megismerkedni a v&aacute;ros t&ouml;rt&eacute;nelm&eacute;vel. A Balti-tenger gy&ouml;ngyszem&eacute;t 1550. j&uacute;nius 12-&eacute;n Sv&eacute;dorsz&aacute;g kir&aacute;lya I. Vasa Guszt&aacute;v alap&iacute;totta abb&oacute;l a c&eacute;lb&oacute;l, hogy versenyt&aacute;rs&aacute;ul szegődj&ouml;n a Hanza-sz&ouml;vets&eacute;g t&uacute;lparton &aacute;ll&oacute; v&aacute;ros&aacute;nak, Tallinnak. Az alap&iacute;t&aacute;s napj&aacute;t ma Helsinki-napk&eacute;nt &uuml;nneplik a finnek. A kezdetben igen jelent&eacute;ktelen s m&eacute;g csak nem is főv&aacute;rosi rang&uacute; telep&uuml;l&eacute;s az orosz-sv&eacute;d h&aacute;bor&uacute;k kapcs&aacute;n strat&eacute;giai jelentős&eacute;gre tett szert, ennek ma is l&aacute;togathat&oacute; bizony&iacute;t&eacute;ka a sv&eacute;dek &aacute;ltal 1748-t&oacute;l &eacute;p&iacute;teni kezdett erőd-sziget, a Suomenlinna, mely a vil&aacute;g egyik legnagyobb tengeri erőd&iacute;tm&eacute;nyek&eacute;nt nem meglepő m&oacute;don az UNESCO vil&aacute;g&ouml;r&ouml;ks&eacute;g&eacute;nek r&eacute;sz&eacute;v&eacute; v&aacute;lt. Helsinki k&ouml;zkedvelt turista-l&aacute;tv&aacute;nyoss&aacute;ga ma falusias atmoszf&eacute;r&aacute;j&uacute;, z&ouml;mmel műv&eacute;szek lakta v&aacute;rosr&eacute;sz, hangulatos k&aacute;v&eacute;z&oacute;kkal, &eacute;ttermekkel &eacute;s a belv&aacute;rosb&oacute;l t&ouml;bb &uacute;tvonalon kereszt&uuml;l is k&eacute;nyelmesen el&eacute;rhető.</p>
<p>Helsinki t&ouml;rt&eacute;nelm&eacute;nek &uacute;jabb fejezete &eacute;rkezett el a 19. sz&aacute;zad elej&eacute;n, mikort&oacute;l is egy &eacute;vsz&aacute;zadra orosz fennhat&oacute;s&aacute;g al&aacute; ker&uuml;lt a Finn Nagyhercegs&eacute;g r&eacute;szek&eacute;nt. A kor&aacute;bban jelentősebbnek sz&aacute;m&iacute;t&oacute; Turku helyett ekkort&oacute;l v&aacute;lik főv&aacute;ross&aacute;, &eacute;s ekkort&oacute;l ker&uuml;l sor az &eacute;p&iacute;t&eacute;szeti remekművek sokas&aacute;g&aacute;nak megalkot&aacute;s&aacute;ra is. A jelentős auton&oacute;mi&aacute;t &eacute;lvező Hercegs&eacute;g sz&eacute;khelye Szentp&eacute;terv&aacute;r mint&aacute;j&aacute;ra klasszicista st&iacute;lusban sz&eacute;p&uuml;l meg. Ennek leg&eacute;kesebb bizony&iacute;t&eacute;ka a v&aacute;ros főter&eacute;n, a legfontosabb esem&eacute;nyek, &uuml;nnepek helysz&iacute;n&eacute;&uuml;l szolg&aacute;l&oacute; &uacute;n. Szen&aacute;tus t&eacute;ren &aacute;ll&oacute;, Carl Ludvig Engel &aacute;ltal tervezett monument&aacute;lis, feh&eacute;rs&eacute;g&eacute;ben lenyűg&ouml;ző evang&eacute;likus helsinki d&oacute;m. A főv&aacute;ros m&aacute;sik, k&iacute;v&uuml;l-bel&uuml;l egyar&aacute;nt szemet gy&ouml;ny&ouml;rk&ouml;dtető vall&aacute;si &eacute;p&iacute;tm&eacute;nye az Uszpenszkij-sz&eacute;kesegyh&aacute;z, melyet 1868-ban szenteltek fel. A t&eacute;gl&aacute;b&oacute;l &eacute;p&uuml;lt &oacute;ri&aacute;s a nyugati vil&aacute;g legnagyobb ortodox temploma is egyben, &eacute;s az oroszok sv&eacute;dek elleni győzelm&eacute;nek eml&eacute;k&eacute;re k&eacute;sz&uuml;lt. Van azonban Helsinkinek m&aacute;sik k&eacute;t, modern kori temploma is, melyhez &eacute;rdemes elzar&aacute;ndokolni. Az egyik az &uacute;n. Temppeliaukio Sziklatemplom, mely igazi &eacute;p&iacute;t&eacute;szeti unikum, hiszen t&ouml;m&ouml;r kőzetből v&aacute;jt&aacute;k ki az 1960-as &eacute;vek v&eacute;g&eacute;n (b&aacute;r &eacute;p&iacute;t&eacute;s&eacute;t m&aacute;r a 30-as &eacute;vekben elkezdt&eacute;k). A gr&aacute;nit kőfalakat hatalmas, 24 m &aacute;tm&eacute;rőjű r&eacute;zkupola fedi, k&ouml;zvetlen alatta k&uuml;l&ouml;nleges f&eacute;nyhat&aacute;soknak teret engedő &uuml;veglemezekkel. Kiv&aacute;l&oacute; akusztik&aacute;ja miatt kedvelt koncerthelysz&iacute;n. A modern kor m&aacute;sik, elm&eacute;ly&uuml;l&eacute;st szolg&aacute;l&oacute;, ov&aacute;lis t&aacute;lra hasonl&iacute;t&oacute; &eacute;p&iacute;tm&eacute;nye az &uacute;n. kamppi Csendk&aacute;polna, mely 2012-ben &eacute;p&uuml;lt k&uuml;l&ouml;nb&ouml;ző fafajt&aacute;kb&oacute;l, &eacute;gerből, kőrisből &eacute;s lucfenyőből.</p>
<p>Helsinki t&ouml;rt&eacute;nelm&eacute;re visszakanyarodva, a nemzeti f&uuml;ggetlens&eacute;g &ndash; melyet 1917-ben nyert el Finnorsz&aacute;g &ndash; legfőbb st&iacute;lus&aacute;v&aacute; a nemzeti romantikus szecesszi&oacute; v&aacute;lt. E st&iacute;lus legmark&aacute;nsabb &eacute;p&uuml;lete tal&aacute;n a Helsinki K&ouml;zponti P&aacute;lyaudvar, melyet Eliel Saarinen, az ir&aacute;nyzat legjelesebb itteni k&eacute;pviselője tervezett &eacute;s 4 hatalmas, l&aacute;mp&aacute;st kez&eacute;ben tart&oacute; szobor&oacute;ri&aacute;s&aacute;val Finnorsz&aacute;g egyik jelk&eacute;p&eacute;v&eacute; v&aacute;lt. A BBC 2013-ban a vil&aacute;g 10 legszebb vas&uacute;t&aacute;llom&aacute;sa k&ouml;z&eacute; v&aacute;lasztotta.</p>
<p>A modern kori finn, &uacute;n. funkcion&aacute;rius &eacute;p&iacute;t&eacute;szet egybeforrott a vil&aacute;gh&iacute;rű alkot&oacute; Alvar Aalto munk&aacute;ss&aacute;g&aacute;val. Neki k&ouml;sz&ouml;nhető t&ouml;bbek k&ouml;z&ouml;tt a Finlandia Palota belső tereit tekintve is lenyűg&ouml;ző hangversenyk&ouml;zpontja, ez egyben Helsinki zenei centruma.</p>
<p>Aki jelenkori &bdquo;finn-oms&aacute;gokra&rdquo; v&aacute;gyik, annak mindenk&eacute;pp &eacute;rdemes felkeresni a ny&uuml;zsgő kik&ouml;tői piacot, a Kauppatori v&aacute;s&aacute;rter&eacute;t, ahol k&ouml;zvetlen&uuml;l a m&oacute;l&oacute; mellett kik&ouml;t&ouml;tt cs&oacute;nakokr&oacute;l lehet friss halat v&aacute;s&aacute;rolni, emellett egy&eacute;b jellegzetes finn &eacute;tkeket k&oacute;stolni.</p>
<p>A finnek im&aacute;dj&aacute;k a term&eacute;szetet, a v&aacute;ros k&ouml;zel harmad&aacute;t z&ouml;ld&ouml;vezetek bor&iacute;tj&aacute;k. A legkedveltebb a Kaivopuisto Park, a j&oacute;&iacute;zű s&eacute;t&aacute;k, piknikez&eacute;sek, koncertek szabadt&eacute;ri paradicsoma. &Eacute;s aki a finn kult&uacute;ra elv&aacute;laszthatatlan r&eacute;sz&eacute;t k&eacute;pező szaun&aacute;t szeretn&eacute; itt kipr&oacute;b&aacute;lni, az sem csal&oacute;dik, hiszen sz&aacute;mos ilyen jellegű, ak&aacute;r nyilv&aacute;nos &eacute;p&uuml;let is tal&aacute;lhat&oacute; a főv&aacute;rosban, ezek k&ouml;z&uuml;l a legfelkapottabb az alig p&aacute;r &eacute;ve &eacute;p&uuml;lt L&ouml;yly Sauna.</p>
<p>A finnek főv&aacute;rosa az egyik leg&eacute;lhetőbb főv&aacute;ros a vil&aacute;gon. Eur&oacute;p&aacute;ban elsők&eacute;nt szavazhattak szabadon a nők itt, emellett a mai napig is a legink&aacute;bb k&ouml;rnyezettudatos, gyakorlatias &eacute;s sport-centrikus v&aacute;rosok egyike. Toler&aacute;ns, tiszta, biztons&aacute;gos &eacute;s &iacute;zig-v&eacute;rig 21. sz&aacute;zadi. Pedig az itt &eacute;lők csendesek, kev&eacute;s szav&uacute;ak, nyersess&eacute;gig őszint&eacute;k &eacute;s igaz&aacute;ndib&oacute;l a term&eacute;szetbe, a luc- &eacute;s ny&iacute;rfaerdők k&ouml;z&eacute; menek&uuml;lve &eacute;rzik j&oacute;l magukat. L&eacute;telem&uuml;k az &uacute;n. SISU, amit nagyj&aacute;b&oacute;l a civil kur&aacute;zsi, a sz&iacute;v&oacute;ss&aacute;g, kitart&aacute;s &eacute;s elt&ouml;k&eacute;lts&eacute;g fogalm&aacute;val lehetne lefedni.</p>
<p><strong>Mit is k&iacute;v&aacute;nhatn&aacute;nk ezek ut&aacute;n z&aacute;rsz&oacute;k&eacute;nt m&aacute;st, mint: Boldog Kar&aacute;csonyt &eacute;s SISU-ban Gazdag &Uacute;j Esztendőt minden Kedves Olvas&oacute;nknak!</strong></p>