<p><em>"A vil&aacute;g egy k&ouml;nyv &eacute;s&nbsp;aki nem utazik, az csak egyetlen lapj&aacute;t olvassa&nbsp;el." Szent &Aacute;goston</em></p>
<p><strong>Haz&aacute;nk mostans&aacute;g egyfajta &bdquo;medvesokkban&rdquo; &eacute;l, a sajt&oacute; hetek &oacute;ta az orsz&aacute;gban k&oacute;borl&oacute; &bdquo;d&ouml;rm&ouml;gőktől&rdquo; hangos. Sv&aacute;jc főv&aacute;rosa viszont nem h&eacute;tk&ouml;znapi bar&aacute;ts&aacute;got &aacute;pol a mack&oacute;n&eacute;ppel: a vadon &eacute;lő &aacute;llat a főv&aacute;ros &eacute;s a kanton c&iacute;mer&aacute;llata is egyben. A legenda szerint az 1191-ben a v&aacute;rost megalap&iacute;t&oacute; Berchtold V. von Z&auml;hringen herceg d&ouml;nt&ouml;tt &uacute;gy, hogy a helys&eacute;g annak az &aacute;llatnak a nev&eacute;t fogja viselni, amelyet vad&aacute;szaton elősz&ouml;r elejtenek. Az ily m&oacute;don a n&eacute;met B&auml;r sz&oacute; alapj&aacute;n elnevezett telep&uuml;l&eacute;s egyik legfelkapottabb r&eacute;sze a 2009-ben fel&uacute;j&iacute;tott, &uacute;n. Medveverem. A belv&aacute;ros sz&eacute;l&eacute;n &aacute;ll&oacute;, 16. sz&aacute;zadi eredetű impoz&aacute;ns medve park vil&aacute;gszerte egyed&uuml;l&aacute;ll&oacute;, hiszen &eacute;lő barna medv&eacute;ket tartanak szabadon benne. A Sv&aacute;jc sz&iacute;v&eacute;ben tal&aacute;lhat&oacute; festői sz&eacute;ps&eacute;gű v&aacute;rost azonban nemcsak emiatt a kuri&oacute;zum miatt &eacute;rdemes felkeresni.</strong></p>
<p>Tartja mag&aacute;t a t&eacute;vhit, hogy az ősi f&uuml;ggetlens&eacute;g&eacute;re m&eacute;lt&aacute;n b&uuml;szke Sv&aacute;jc főv&aacute;rosa Z&uuml;rich, mely az orsz&aacute;g legnagyobb telep&uuml;l&eacute;se, egyben gazdas&aacute;gi k&ouml;zpontja is.1848-ban azonban (a Sv&aacute;jci &Aacute;llamsz&ouml;vets&eacute;g demokratikus alkotm&aacute;ny&aacute;t ekkor fogadt&aacute;k el) Bernt v&aacute;lasztott&aacute;k meg &uacute;n. &bdquo;de facto&rdquo; főv&aacute;rosnak a parlamenti k&eacute;pviselők, r&eacute;szben k&ouml;zponti fekv&eacute;se miatt, r&eacute;szben pedig &eacute;pp az&eacute;rt, hogy a m&aacute;r akkor is erős Z&uuml;rich ne erős&ouml;dj&eacute;k m&eacute;g tov&aacute;bb a t&ouml;bbi v&aacute;ros rov&aacute;s&aacute;ra. S b&aacute;r Bern ink&aacute;bb kelti egy b&eacute;k&eacute;s, &oacute;don vid&eacute;ki kisv&aacute;ros hangulat&aacute;t, lak&oacute;inak sz&aacute;ma is alig nagyobb a mi Győr&uuml;nkn&eacute;l, ennek ellen&eacute;re sokak szerint Eur&oacute;pa egyik legfestőibb, legszebb telep&uuml;l&eacute;se.</p>
<p>Bern legal&aacute;bb annyira &bdquo;hamvaib&oacute;l felt&aacute;madt főnix&rdquo;, mint Vars&oacute;, 1405-ben ugyanis porig &eacute;gett. &Uacute;jj&aacute;&eacute;p&iacute;t&eacute;s&eacute;t szinte azonnal megkezdt&eacute;k a gondos sv&aacute;jciak, h&aacute;zai a 16-17. sz&aacute;zadra m&aacute;r szinte kiv&eacute;tel n&eacute;lk&uuml;l homokkőből k&eacute;sz&uuml;ltek, elsősorban ennek k&ouml;sz&ouml;nhető, hogy Bern k&ouml;z&eacute;pkori arculat&aacute;t ennyire eredeti form&aacute;ban siker&uuml;lt megőrizni. Nem v&eacute;letlen, hogy az &Oacute;v&aacute;ros az UNESCO Vil&aacute;g&ouml;r&ouml;ks&eacute;g&eacute;nek r&eacute;sz&eacute;t k&eacute;pezi, imm&aacute;ron 1983 &oacute;ta. A medve mellett Bern m&aacute;sik jelk&eacute;pe az eg&eacute;sz fekv&eacute;s&eacute;t, karakter&eacute;t meghat&aacute;roz&oacute; Aare foly&oacute;, mely hurokszerűen &ouml;leli k&ouml;rbe a belv&aacute;rost, &eacute;s ahonnan a helyb&eacute;liek &eacute;s turist&aacute;k előszeretettel beleugr&aacute;lnak a b&eacute;k&eacute;sen h&ouml;mp&ouml;lygő foly&oacute;ba az alacsonyabb hidakr&oacute;l.</p>
<p>Bern &oacute;v&aacute;ros&aacute;nak legh&iacute;resebb l&aacute;tnival&oacute;ja az &Oacute;ratorony (Zytglogge), amely 1191 &eacute;s 1250 k&ouml;z&ouml;tt a v&aacute;ros nyugati kapujak&eacute;nt műk&ouml;d&ouml;tt. Az 1405-&ouml;s tűzv&eacute;sz ut&aacute;n &uacute;jj&aacute;&eacute;p&iacute;tett&eacute;k &eacute;s egy darabig prostitu&aacute;ltak női b&ouml;rt&ouml;nek&eacute;nt funkcion&aacute;lt. Lenyűg&ouml;ző asztron&oacute;miai &oacute;r&aacute;j&aacute;t Caspar Brunner k&eacute;sz&iacute;tette el 1527-1530 k&ouml;z&ouml;tt, aki az &oacute;r&aacute;nk&eacute;nt megsz&oacute;lal&oacute;, &eacute;s mi m&aacute;st, mint medvefigur&aacute;kat felvonultat&oacute; &oacute;raj&aacute;t&eacute;kot is kialak&iacute;totta. Torny&aacute;b&oacute;l Bern mes&eacute;sen sz&eacute;p t&ouml;rt&eacute;nelmi k&ouml;zpontj&aacute;ra lehet letekinteni. A k&ouml;z&eacute;pkori &Oacute;ratorony arr&oacute;l is nevezetes, hogy az 1903 &eacute;s 1905 k&ouml;z&ouml;tt itt &eacute;lő Albert Einstein sok időt t&ouml;lt&ouml;tt a tanulm&aacute;nyoz&aacute;s&aacute;val, mielőtt kifejlesztette a relativit&aacute;s-elm&eacute;letet. Egykori otthona, korabeli b&uacute;toraival, &iacute;r&aacute;sos dokumentumaival ma m&uacute;zeumk&eacute;nt műk&ouml;dik. A berniek k&ouml;r&eacute;ben k&uuml;l&ouml;nleges tiszteletnek &ouml;rvendő tud&oacute;s a v&aacute;ros sz&aacute;mos pontj&aacute;n elhelyezett padokon &uuml;lve is gyakran &bdquo;feltűnik&rdquo; &eacute;letnagys&aacute;g&uacute; szobork&eacute;nt, a vele fot&oacute;zkod&oacute; turist&aacute;k nagy &ouml;r&ouml;m&eacute;re. Albert Einstein mellett a v&aacute;roshoz k&ouml;tődő legnagyobb h&iacute;ress&eacute;g Paul Klee, az eur&oacute;pai modernek tal&aacute;n legerősebb hat&aacute;s&uacute; festője, kinek &eacute;letműv&eacute;t Renzo Piano hull&aacute;mokat id&eacute;ző modern &eacute;p&uuml;letcsod&aacute;j&aacute;ban &aacute;ll&iacute;tott&aacute;k ki.</p>
<p>A meseszerű hangulatot &aacute;raszt&oacute; &Oacute;v&aacute;ros m&aacute;sik fő &eacute;kess&eacute;ge, egyben olyan &eacute;p&iacute;tm&eacute;nye, ahonnan gy&ouml;ny&ouml;rű kil&aacute;t&aacute;s ny&iacute;lik a főv&aacute;ros minden pontj&aacute;ra, a 15. sz&aacute;zadi, k&eacute;ső g&oacute;tikus st&iacute;lus&uacute; M&uuml;nster katedr&aacute;lis, melynek 100 m&eacute;ter magas karcs&uacute; tornya b&uuml;szk&eacute;n magasodik a v&aacute;ros f&ouml;l&eacute;. Munk&aacute;latai 1421-ben kezdődtek &eacute;s t&ouml;bb gener&aacute;ci&oacute;n &aacute;t folytat&oacute;dtak, torny&aacute;t csak 1893-ban fejezt&eacute;k be. A sz&eacute;kesegyh&aacute;z legd&iacute;szesebb eleme a nyugati főkapuzat 234 emberalakot felvonultat&oacute;, &eacute;s az utols&oacute; &iacute;t&eacute;letet &aacute;br&aacute;zol&oacute;, festett szoborcsoportja. Als&oacute; Harangjai Sv&aacute;jc legnagyobbjai, &ouml;sszesen 10 tonn&aacute;t nyomnak. A katedr&aacute;lis egyben Sv&aacute;jc legnagyobb egyh&aacute;zi &eacute;p&uuml;lete.</p>
<p>Bern azonban egy&eacute;b, a v&aacute;ros arculat&aacute;t egyediv&eacute; var&aacute;zsol&oacute; kuri&oacute;zumokra is m&eacute;lt&aacute;n lehet b&uuml;szke. &Oacute;v&aacute;rosi &eacute;p&uuml;leteinek alj&aacute;ban t&ouml;bb mint 6 km hosszan futnak &ouml;sszef&uuml;ggően az &aacute;rk&aacute;dsorok, melyek tulajdonk&eacute;ppen egy fedett s&eacute;t&aacute;nyt k&eacute;peznek tele &uuml;zletekkel, &iacute;gy Eur&oacute;pa &aacute;rk&aacute;dsorokban leggazdagabb telep&uuml;l&eacute;se. A helyiek &aacute;ltal tal&aacute;l&oacute;an csak Lomboknak (Lauben) nevezett az &aacute;rk&aacute;dok alatt a v&aacute;s&aacute;rl&aacute;s &eacute;s a v&aacute;rosban val&oacute; n&eacute;zelőd&eacute;s b&aacute;rmilyen &eacute;vszakban kellemes &eacute;lm&eacute;ny. Bern v&aacute;rosk&eacute;p&eacute;nek ugyancsak elengedhetetlen r&eacute;szei a renesz&aacute;nsz d&iacute;szkutak. A dombra telep&uuml;lt Bern &eacute;let&eacute;ben nem elsősorban eszt&eacute;tikai funkci&oacute;t t&ouml;lt&ouml;ttek be e kutak, hanem a v&aacute;roslak&oacute;kat szolg&aacute;lt&aacute;k a mindennapi &eacute;lethez, a h&aacute;ztart&aacute;shoz sz&uuml;ks&eacute;ges v&iacute;zmennyis&eacute;g biztos&iacute;t&aacute;sa r&eacute;v&eacute;n. A kutak egy r&eacute;sz&eacute;t a v&aacute;ros t&ouml;rt&eacute;net&eacute;nek korai szakasz&aacute;ban &aacute;st&aacute;k, de az utcak&eacute;phez is hozz&aacute;j&aacute;rul&oacute;, d&iacute;szes k&uuml;lsej&uuml;ket csak a 16. sz&aacute;zad k&ouml;zep&eacute;n nyert&eacute;k el. Fők&eacute;nt Hans Gieng szobr&aacute;szmester tev&eacute;kenys&eacute;ge nyom&aacute;n ekkor k&eacute;sz&uuml;ltek el a d&iacute;szes medenc&eacute;k, valamint a k&ouml;zponti helyzetű oszlopok tetej&eacute;n &aacute;ll&oacute; allegorikus szoboralakok. A vezet&eacute;kes v&iacute;z 19. sz&aacute;zadi megjelen&eacute;s&eacute;vel azonban a kutak t&ouml;bbs&eacute;ge feleslegess&eacute; v&aacute;lt, &iacute;gy nagy r&eacute;sz&uuml;ket elt&aacute;vol&iacute;tott&aacute;k. Napjainkban tizenhat k&ouml;zt&eacute;ri d&iacute;szkutat csod&aacute;lhat meg a n&eacute;zelődő.</p>
<p>Ha m&aacute;r a Medveveremmel kezdt&uuml;k &uacute;ti besz&aacute;mol&oacute;nkat, z&aacute;rjuk is ott, pontosabban a k&ouml;zel&eacute;ben elter&uuml;lő hatalmas R&oacute;zsakertben (Rosengarten), amelyet az első vil&aacute;gh&aacute;bor&uacute; előtt alak&iacute;tottak ki egy kor&aacute;bbi temető hely&eacute;n &eacute;s jelenleg a helyb&eacute;liek egyik legkedveltebb rekre&aacute;ci&oacute;s b&aacute;zisa is egyben. A t&ouml;bb mint 220 k&uuml;l&ouml;nb&ouml;ző r&oacute;zsafajt&aacute;val &eacute;kes R&oacute;zsakertből szabad kil&aacute;t&aacute;s ny&iacute;lik a csodasz&eacute;p berni &oacute;v&aacute;rosra...</p>