<p><em>"A vil&aacute;g egy k&ouml;nyv &eacute;s&nbsp;aki nem utazik, az csak egyetlen lapj&aacute;t olvassa&nbsp;el." Szent &Aacute;goston</em></p>
<p><strong>Tal&aacute;n nincs m&eacute;g egy olyan metropolisz Eur&oacute;p&aacute;ban, melyet annyi jelzővel illettek volna, mint a cseh főv&aacute;rost: &bdquo;arany Pr&aacute;ga&rdquo; &bdquo;sz&aacute;ztorny&uacute; v&aacute;ros&rdquo;, a &bdquo;v&aacute;rosok kir&aacute;lynője&rdquo;, &bdquo;misztikus Pr&aacute;ga&rdquo;, &bdquo;a legend&aacute;k v&aacute;rosa&rdquo;&hellip; A nemr&eacute;g elhunyt vil&aacute;gh&iacute;rű cseh sz&aacute;rmaz&aacute;s&uacute; rendező, Milos Forman &bdquo;ezer f&aacute;tyolba burkol&oacute;z&oacute; cs&aacute;b&iacute;t&oacute; nőszem&eacute;lynek&rdquo; nevezte; &bdquo;&eacute;p&iacute;t&eacute;szeti var&aacute;zsa szinte egyed&uuml;l&aacute;ll&oacute; a vil&aacute;g &ouml;sszes v&aacute;rosa k&ouml;z&ouml;tt.&rdquo; &ndash; &iacute;rta r&oacute;la Thomas Mann. &nbsp;&Oacute;v&aacute;ros&aacute;t a mi J&oacute;kaink &bdquo;egyetlen nagyszab&aacute;s&uacute; m&uacute;zeumk&eacute;nt&rdquo; jellemezte, m&iacute;g a francia k&ouml;ltő, Apollinaire &bdquo;a Moldv&aacute;n &uacute;sz&oacute; fens&eacute;ges arany haj&oacute;k&eacute;nt&rdquo; aposztrof&aacute;lta Pr&aacute;g&aacute;t&hellip; Aki j&aacute;rt m&aacute;r a cseh főv&aacute;rosban, csak egyet tud &eacute;rteni e jellemz&eacute;sek mindegyik&eacute;vel&hellip;</strong></p>
<p>&nbsp;Tal&aacute;n a fentebbiekből m&aacute;r sejthető, hogy teljess&eacute;ggel rem&eacute;nytelen v&aacute;llalkoz&aacute;s k&eacute;t oldalban &ouml;sszesűr&iacute;teni ennek a mes&eacute;s v&aacute;rosnak a t&ouml;rt&eacute;nelm&eacute;t, l&aacute;tnival&oacute;it, hangulat&aacute;t, ehhez egy teljes &uacute;tik&ouml;nyv is kev&eacute;s. Nem is erre tesz&uuml;nk k&iacute;s&eacute;rlet jelen cikk&uuml;nkben, puszt&aacute;n csak n&eacute;h&aacute;ny alapvető &eacute;s egyben &eacute;rdekes, &aacute;mde fut&oacute; villan&aacute;son kereszt&uuml;l pr&oacute;b&aacute;ljuk &eacute;rz&eacute;keltetni e k&uuml;l&ouml;nleges, minden &eacute;p&iacute;t&eacute;szeti st&iacute;lust harmonikus kavalk&aacute;dban egybe&ouml;tv&ouml;ző metropolisz egyed&uuml;l&aacute;ll&oacute;s&aacute;g&aacute;t.</p>
<p>&nbsp;<img src="parameters/k-v/documents/oecms/Hireink/2018/pra.jpg" width="291" height="173" data-pnfileid="1454" /></p>
<p>A &bdquo;v&aacute;rosok kir&aacute;lynőj&eacute;nek&rdquo; felfedez&eacute;s&eacute;hez olyan &uacute;t illik, mely szint&eacute;n fens&eacute;ges: a h&iacute;res &bdquo;kir&aacute;lyi &uacute;t&rdquo;: a cseh uralkod&oacute;knak a Hradzsinba tart&oacute; menete a K&aacute;roly h&iacute;don kereszt&uuml;l, mely Pr&aacute;ga legfőbb jelk&eacute;pe, nem v&eacute;letlen&uuml;l. A v&aacute;ros Moldva foly&oacute; f&ouml;l&ouml;tt &aacute;t&iacute;velő szimb&oacute;luma &ndash; nev&eacute;t &eacute;p&iacute;ttetőj&eacute;ről &eacute;s egyben legfontosabb uralkod&oacute;j&aacute;r&oacute;l, a K&ouml;z&eacute;p-Eur&oacute;pa első egyetem&eacute;t is alap&iacute;t&oacute; IV. (Luxemburgi) K&aacute;roly n&eacute;met-r&oacute;mai cs&aacute;sz&aacute;rr&oacute;l kapta. &ndash; igazi &bdquo;rekorder&rdquo;, hiszen Eur&oacute;pa egyik legh&iacute;resebb &eacute;s legr&eacute;gebbi h&iacute;dja, emellett a legt&ouml;bb szoborral b&uuml;szk&eacute;lkedő ilyen jellegű &eacute;p&iacute;tm&eacute;ny is a vil&aacute;gon. &Eacute;p&iacute;t&eacute;s&eacute;nek kezdete: 1357. j&uacute;lius 9-&eacute;n, 5 &oacute;ra 31 perc. Nem valamif&eacute;le szőrsz&aacute;lhasogat&aacute;s kedv&eacute;&eacute;rt ragaszkodunk a percre pontos d&aacute;tumhoz.&nbsp; Az alapk&ouml;vet maga az uralkod&oacute; helyezte el, miut&aacute;n kik&eacute;rte az asztrol&oacute;gusok v&eacute;lem&eacute;ny&eacute;t arr&oacute;l, hogy mi a h&iacute;davat&aacute;s legc&eacute;lszerűbb időpontja. A csillag&aacute;szok az Oroszl&aacute;n jegy&eacute;t &eacute;s az 135797531-es &uacute;n. palindrom (oda-vissza ugyan&uacute;gy olvashat&oacute;) sz&aacute;msort jel&ouml;lt&eacute;k meg...A barokk szobrok csak a 17. sz&aacute;zadban ker&uuml;ltek a h&iacute;dra, ma &ouml;sszesen harminc alkot&aacute;s l&aacute;that&oacute; itt, de szinte mindegyik csak m&aacute;solat, az eredeti műalkot&aacute;sok ma m&uacute;zeumi kincsek. Elsők&eacute;nt Nepomuki Szent J&aacute;nosnak, Csehorsz&aacute;g v&eacute;rtan&uacute; v&eacute;dőszentj&eacute;nek a szobr&aacute;t &aacute;ll&iacute;tott&aacute;k fel, akit IV. Vencel, K&aacute;roly ut&oacute;dja dobatott a 14. sz&aacute;zad v&eacute;g&eacute;n a Moldv&aacute;ba, mert nem volt hajland&oacute; el&aacute;rulni az uralkod&oacute;nak, mit gy&oacute;nt neki a hűtlens&eacute;ggel gyan&uacute;s&iacute;tott kir&aacute;lyn&eacute;&hellip;A vil&aacute;gh&iacute;rű kőh&iacute;d &eacute;p&iacute;t&eacute;sze az a Peter Parler volt, aki IV. K&aacute;roly megrendel&eacute;s&eacute;re a Hradzsinban tal&aacute;lhat&oacute; &eacute;s szinte az eg&eacute;sz v&aacute;rosb&oacute;l megcsod&aacute;lhat&oacute; Szent Vitus sz&eacute;kesegyh&aacute;z karakter&eacute;t is kialak&iacute;totta. &nbsp;A Pr&aacute;ga &eacute;kk&ouml;v&eacute;nek sz&aacute;m&iacute;t&oacute; fens&eacute;ges g&oacute;tikus katedr&aacute;list m&eacute;g K&aacute;roly apja, J&aacute;nos kezdte el &eacute;p&iacute;ttetni, hogy azt&aacute;n sz&aacute;zadok hossz&uacute; sora k&ouml;vetkezz&eacute;k az 1929-ben t&ouml;rt&eacute;nő v&eacute;gleges elk&eacute;sz&uuml;lt&eacute;ig &eacute;s felszentel&eacute;s&eacute;ig. A cseh kir&aacute;lyok koron&aacute;z&aacute;si- &eacute;s nyughely&eacute;&uuml;l is szolg&aacute;l&oacute; monument&aacute;lis &eacute;p&iacute;tm&eacute;ny eg&eacute;sz K&ouml;z&eacute;p-Eur&oacute;pa leggrandi&oacute;zusabb ilyen jellegű alkot&aacute;sa. A Hradzsin egy&eacute;bk&eacute;nt a vil&aacute;g legnagyobb &ouml;sszef&uuml;ggő v&aacute;rter&uuml;lete, ahol a kir&aacute;lyi palota, mint a cseh uralkod&oacute;k sz&eacute;khelye, 1918-t&oacute;l pedig a mindenkori k&ouml;zt&aacute;rsas&aacute;gi eln&ouml;k lakhelye is tal&aacute;lhat&oacute;. Itt csod&aacute;lhatjuk meg a pr&aacute;gai v&aacute;rnegyed legr&eacute;gebbi, egyben legjobb &aacute;llapotban l&eacute;vő rom&aacute;n kori templom&aacute;t is, a Szent Gy&ouml;rgy bazilik&aacute;t, melynek v&ouml;r&ouml;slő homlokzata csak egyfajta &iacute;zl&eacute;sesen sz&eacute;p &aacute;lca arra n&eacute;zv&eacute;st, hogy a templom m&aacute;r t&ouml;bb mint 1000 &eacute;ves, ezt főleg a bazilik&aacute;ba bel&eacute;pve lehet &eacute;rz&eacute;kelni. &Eacute;s ha m&aacute;r Szent Gy&ouml;rgy: a Nagy Lajos udvar&aacute;ban &eacute;lt Kolozsv&aacute;ri-testv&eacute;rek h&iacute;res s&aacute;rk&aacute;ny&ouml;lő Szent Gy&ouml;rgy szobr&aacute;nak eredetije is a v&aacute;rnegyedben tekinthető meg &ndash; ez Eur&oacute;pa első teljes alakos bronz lovas szobra! A v&aacute;rnegyed &eacute;szakkeleti r&eacute;sz&eacute;ben tal&aacute;lhat&oacute; &uacute;n. Arany Utc&aacute;csk&aacute;hoz (Zlat&aacute; Ulicka) is sz&aacute;mtalan legenda k&ouml;tődik, m&aacute;r elnevez&eacute;s&eacute;t tekintve is. A legmakacsabbul az a m&iacute;tosz tartja mag&aacute;t, miszerint II. Rudolf idej&eacute;ben itt &eacute;ltek az alkimist&aacute;k, akiknek az volt a feladatuk, hogy r&aacute;&eacute;bredjenek az aranycsin&aacute;l&aacute;s titk&aacute;ra. Az mindenesetre t&eacute;ny, hogy az itt l&aacute;that&oacute; miniatűr h&aacute;zacsk&aacute;k egyik&eacute;ben, a 22-es sz&aacute;m&uacute;ban &eacute;lt egy ideig Franz Kafka, aki ugyan&uacute;gy Pr&aacute;ga egyik jelk&eacute;pe, mint maga az utc&aacute;cska, melyben lakott. A Pr&aacute;gai v&aacute;r, a K&aacute;roly h&iacute;d &eacute;s az &Oacute;v&aacute;ros a Vil&aacute;g&ouml;r&ouml;ks&eacute;g r&eacute;sz&eacute;t k&eacute;pezi, &eacute;s mint ilyen, az egyik leggrandi&oacute;zusabb.</p>
<p>&Eacute;s ha m&aacute;r &Oacute;v&aacute;ros (Stare Mesto): Pr&aacute;ga legr&eacute;gebbi tere, az &Oacute;v&aacute;rosi t&eacute;r sem szűk&ouml;lk&ouml;dik letagl&oacute;z&oacute; nevezetess&eacute;gekben. Ezek egyik&eacute;t azonban a most Pr&aacute;g&aacute;ba utaz&oacute; hi&aacute;ba is keresn&eacute;: az &oacute;v&aacute;rosi g&oacute;tikus V&aacute;rosh&aacute;za csillag&aacute;szati &oacute;r&aacute;ja, az Orloj, egy &aacute;tfog&oacute; fel&uacute;j&iacute;t&aacute;si program keret&eacute;ben r&ouml;vid időre eltűnt a r&aacute; mindig k&iacute;v&aacute;ncsian leselkedő turistahadak szemei elől. A Pr&aacute;ga tal&aacute;n legfőbb l&aacute;tv&aacute;nyoss&aacute;g&aacute;nak sz&aacute;m&iacute;t&oacute;, 1410-ben elind&iacute;tott asztron&oacute;miai &oacute;ra a valaha volt legr&eacute;gebbi &eacute;s legprec&iacute;zebb az ilyen jellegű &oacute;r&aacute;k k&ouml;z&ouml;tt. A h&aacute;rom fő r&eacute;szből &aacute;ll&oacute; szerkezet &ouml;sszetett szimb&oacute;lumrendszerre &eacute;p&uuml;l: a konkr&eacute;t idő m&uacute;l&aacute;sa mellett a Nap &eacute;s Hold mozg&aacute;s&aacute;t &eacute;s az &aacute;llat&ouml;vi jegyeket is mutatja. A pr&aacute;gai &oacute;ra az egyetlen ma a vil&aacute;gon, mely k&eacute;pes m&eacute;rni az &uacute;n. babiloni (napkelt&eacute;től napnyugt&aacute;ig tart&oacute;) időt! Egy l&aacute;tv&aacute;nyos b&aacute;bj&aacute;t&eacute;k form&aacute;j&aacute;ban pedig &oacute;r&aacute;nk&eacute;nt a 12 apostol &eacute;s egy&eacute;b szimb&oacute;lumok: Hal&aacute;l, Hi&uacute;s&aacute;g, Hitetlens&eacute;g &eacute;s Har&aacute;csol&aacute;s elevenednek meg előtt&uuml;nk. Az &Oacute;v&aacute;rosi t&eacute;r m&aacute;sik karakteres &eacute;p&iacute;tm&eacute;nye a g&oacute;tikus Tyn templom, ahol nem kisebb szem&eacute;lyis&eacute;g alussza &ouml;r&ouml;k &aacute;lm&aacute;t, mint Tycho Brahe, a 16. sz&aacute;zad egyik legnagyobb csillag&aacute;sza. Az &Oacute;v&aacute;roshoz kapcsol&oacute;d&oacute; v&aacute;rosr&eacute;sz, a Josefov&nbsp; (az &uacute;n. zsid&oacute; negyed) ugyancsak &eacute;letre sz&oacute;l&oacute; &eacute;lm&eacute;nyt ad a vil&aacute;gon egyed&uuml;l&aacute;ll&oacute; temetőj&eacute;vel, L&ouml;w rabbi G&oacute;lemj&eacute;vel, valamint csod&aacute;latos d&iacute;sz&iacute;t&eacute;sű zsinag&oacute;g&aacute;ival...</p>
<p>Ha csak egy hossz&uacute; h&eacute;tv&eacute;ge erej&eacute;ig tart&oacute;zkodunk Pr&aacute;g&aacute;ban, akkor is felt&eacute;tlen mer&iacute;tkezz&uuml;nk meg az &uacute;n. Kisoldal (Mal&aacute; Strana) zegzugos utc&aacute;k, gy&ouml;ny&ouml;rű templomok, palot&aacute;k &eacute;s palotakertek ny&uacute;jtotta sz&eacute;ps&eacute;geiben. &Eacute;s persze &bdquo;Pr&aacute;ga Velenc&eacute;j&eacute;t&rdquo; a Kampa-szigetet se ker&uuml;lje ki az, aki n&eacute;mi megnyugv&aacute;sra, idillre, festői harm&oacute;ni&aacute;ra v&aacute;gyik, vagy &eacute;pp Mission Impossible rajong&oacute;, a film egyes jeleneteit ugyanis itt forgatt&aacute;k.</p>
<p>Ha pedig megszomjazn&aacute;nk pr&aacute;gai s&eacute;t&aacute;nk sor&aacute;n, cseppet sem kell agg&oacute;dnunk! &bdquo;Boh&eacute;mia&rdquo; főv&aacute;rosa feledhetetlen gasztron&oacute;miai &eacute;lm&eacute;nyt ny&uacute;jt, fők&eacute;nt ig&eacute;nyes s&ouml;rkedvelőknek. Ha a t&ouml;rt&eacute;nelem ir&aacute;nt &eacute;rdeklőd&uuml;nk, bet&eacute;rhet&uuml;nk pl. az U Flekuba, Pr&aacute;ga legr&eacute;gebbi s&ouml;r&ouml;zőj&eacute;be, ha film- &eacute;s irodalomkedvelők vagyunk, az U Zlat&eacute;ho Tygra-ba, Bohumil Hrabal kedvenc t&ouml;rzshely&eacute;re, vagy &eacute;pp az U Kalicha (A kehelyhez c&iacute;mzett) s&ouml;r&ouml;zőbe, ahol nem kisebb szem&eacute;ly időz&ouml;tt sokat, mint Svejk, a der&eacute;k katona &eacute;s persze ki&ouml;tlője, Jaroslav Hasek. S&ouml;rkorcsolyak&eacute;nt pedig kiv&aacute;l&oacute; dinsztelt k&aacute;poszt&aacute;s-kn&eacute;dlis-vadas &eacute;tkek vagy &eacute;pp a p&aacute;colt camembert (nakl&aacute;dany hermel&iacute;n) v&aacute;rnak r&aacute;nk egyed&uuml;l&aacute;ll&oacute; cse(h)megek&eacute;nt&hellip;</p>
<p>Aki viszont a modern, l&uuml;ktető Pr&aacute;g&aacute;t akarja &bdquo;megk&oacute;stolni&rdquo;, annak ott k&iacute;n&aacute;lkoznak a Vencel t&eacute;r k&ouml;zkedvelt &uuml;zletei, k&aacute;v&eacute;z&oacute;i, a nemzetk&ouml;zi h&iacute;rű David Cerny kort&aacute;rs műv&eacute;sz eg&eacute;sz Pr&aacute;g&aacute;t beh&aacute;l&oacute;z&oacute; provokat&iacute;v szobrai &eacute;s persze a Nove Mesto legh&iacute;resebb &uacute;jabb kori &eacute;p&uuml;lete, az &uacute;n. T&aacute;ncol&oacute; H&aacute;z, vagy, ahogy a helyiek nevezik: &bdquo;Fred &eacute;s Ginger h&aacute;z&rdquo;. &Eacute;s persze a futurisztikus Zizkov TV-toronyr&oacute;l, Pr&aacute;ga legmagasabb &eacute;p&iacute;tm&eacute;ny&eacute;ről se feledkezz&uuml;nk meg, ahonnan 360&deg;-os panor&aacute;ma-kil&aacute;t&aacute;s ny&iacute;lik &bdquo;a v&aacute;rosok kir&aacute;lynőj&eacute;re&rdquo;&hellip;</p>
<p>&nbsp;</p>