<p>A globális helymeghatározó rendszer (röviden GPS) hétköznapjaink részévé vált. Legelterjedtebb felhasználási módja, a járműnavigáció mellett a GPS-vevős mobiltelefonok is számos "térbeli alkalmazást" kínálnak: a közelünkben lévő éttermek, üzletek&nbsp;megkeresését, az elkészített fotók földrajzi koordinátáinak automatikus tárolását (ez az úgynevezett geotagging), vagy akár saját helyzetünket is megoszthatjuk ismerőseinkkel az internetes közösségi oldalakon keresztül.</p>
<p>Jelenleg két GPS-rendszer működik: az amerikai NAVSTAR és a tervek szerint <a href="http://www.reuters.com/article/idUSTRE68S0OY20100929?type=technologyNews&amp;utm_source=feedburner&amp;utm_medium=feed&amp;utm_campaign=Feed%3A+reuters%2FtechnologyNews+%28News+%2F+US+%2F+Technology%29&amp;utm_content=Google+Reader">szolgáltatásokat az idei év végétől nyújtó orosz GLONASS</a>, azonban mindkettő katonai ellenőrzés alatt áll. Ezért indította el az Európai Unió és az Európai Űrügynökség (ESA) a 2000-es évek elején a <a href="http://www.esa.int/esaNA/GGGMX650NDC_galileo_0.html">Galileo-programot</a>, amelynek célja az önálló európai GPS-infrastruktúra létrehozása és polgári irányítású üzemeltetése.</p>
<p>2010 októberétől a program új szakaszába lép: megkezdődik annak a négy műholdnak a felbocsátás előtti tesztelése, amelyekre a keringési pályán végrehajtandó navigációs próbamérésekhez van szükség. A tesztelés szigorú óvintézkedések mellett zajlik majd az ESA technológiai központjában, az Amszterdam melletti ESTEC-ben, ahol helyszíni látogatásunk&nbsp;során Giuliano Gattival, a Galileo-űreszközök gyártási felelősével beszélgettünk a program részleteiről.</p>
<p><strong>Minden kezdet nehéz</strong></p>
<p><img style="border: 0pt none; float: left; margin-left: 10px; margin-right: 10px;" src="parameters/k-v/documents/oecms/2010kepek/galileogps.jpg" alt="" width="400" height="369" />Végleges formájában a Galileo GPS&nbsp;huszonhét műholdból áll majd (három tartalékkal), amelyek három közepes magasságú pályán keringenek bolygónk körül, körülbelül 23 200 kilométerre a felszíntől. A program tervezett összköltsége 3,4 milliárd euró, ám az elmúlt évek során komoly pénzügyi nehézségek lassították a megvalósítást. Az Egyesült Államok biztonsági kockázatokra hivatkozva érvelt a hadseregtől független navigációs rendszer ellen, a sokáig nemzetközi partnerként közreműködő Kína pedig úgy döntött, hogy inkább saját helymeghatározó rendszert hoz létre.</p>
<p>A módosított menetrend szerint a Galileo leghamarabb 2014-ben válik használhatóvá - ám kezdetben csak&nbsp;tizennyolc műholdból áll majd, részleges kiépítettséggel és csökkentett funkcionalitással.</p>
<p>Giuliano Gatti elmondta: a nehézségek ellenére a program technológiai fejlesztése jól halad. A 2005-ben, illetve 2008-ban pályára állított GIOVE-A és GIOVE-B kísérleti műholdak adóvevői ugyanis megfelelő minőségben sugároztak és fogadtak minden adástípust a Galileo-rendszer számára kiválasztott összes frekvencia-tartományban, hasznos műszaki tapasztalatokat nyújtva az ESTEC-ben jelenleg tesztelésre váró négy műhold fedélzeti berendezéseinek elkészítéséhez. Ezek felbocsátása és sikeres próbaüzeme után pedig - a program következő lépéseként - további&nbsp;tizennégy űreszköz kerül majd Föld körüli pályára, előreláthatólag 2012-2013 során.<br /> <br /></p>
<p><strong>A Galileo előnyei és adástípusai</strong></p>
<p>Az európai GPS működési elve megegyezik az amerikai és az orosz rendszerével, de technológiai szempontból korszerűbb azoknál. Jel/zaj aránya nagyobb lesz, s szemben a másik két rendszerrel, kontinensünk északi régióiban is teljes lefedettséget biztosít.</p>
<p>A Galileo eltérő frekvencia-tartományban működik majd, mint a NAVSTAR vagy a GLONASS hálózat, vagyis az egyes rendszerek nem zavarják, hanem inkább kiegészítik egymást - a különböző rendszerű műholdjelek alapján végzett mérések ugyanis kombinált módon is feldolgozhatók. Ehhez persze mindhárom műholdcsalád adását érzékelő GPS-vevőkre van szükség, ám ezek előállítása technológiai szempontból egyszerű feladat.</p>
<p>A Galileo kezdeti,&nbsp;tizennyolc műholdas állapotában három különböző adástípust sugároz majd. A nyilvánosan elérhető, ingyenes (<em>open</em>) szolgáltatás pontossága körülbelül&nbsp;egy méteres lesz, s ezt bárki használhatja. A hasonló pontosságú, de kódolt közcélú (<em>public regulated</em>) szolgáltatást elsősorban európai rendvédelmi szervezetek számára tartják fenn. A vészjelző (<em>search and rescue</em>) szolgáltatás pedig a bajba jutott személyek segélykérő jeleit fogadja és továbbítja majd egy központi riasztórendszerbe.</p>
<p>A teljes kiépítettség további két adástípust tesz majd lehetővé: a nyilvános életvédelmi (<em>safety of life</em>) szolgáltatást olyan alkalmazások - például légiforgalmi irányítás - számára, amelyek egyébként megbízhatatlan működése emberek életét veszélyeztetné, valamint a kódolt és csak előfizetők által használható, deciméteres pontosságú kereskedelmi (<em>commercial</em>) szolgáltatást.</p>
<p>Utóbbi különleges jellemzője lesz, hogy rendelkezésre állási idejét és megbízhatóságát a rendszert üzemeltető Európai Unió garantálja, vagyis jogi felelősséget vállal a szolgáltatás hibájából származó esetleges károkért. Ez pedig feltehetőleg komoly versenyelőnyt biztosít majd az európai GPS számára - mindenekelőtt az üzleti alkalmazások területén.</p>
<p><strong>Alkalmazási lehetőségek: helyzet-alapú szolgáltatások</strong></p>
<p>A GPS-technológia rendkívül hasznos mindazon feladatok esetén, amelyek megoldásához a térbeli pozíció ismeretére van szükség. Az ilyen, helyzet-alapú szolgáltatások közé sorolható a távoli helyeken bajba jutott személyek megtalálása, a látássérültek tájékozódásának támogatása, tömegközlekedési utastájékoztató rendszer kialakítása, környezetszennyező szállítmányok nyomon követése, mezőgazdasági munkagépek automatikus irányítása, a tengeri áramlások sebességének mérése, állatpopulációk térbeli dinamikájának tanulmányozása, sőt, akár egy üzlet reklámjának kézbesítése a közelben elhaladó potenciális vásárlók mobiltelefonjára.</p>
<p>A helyzet-alapú szolgáltatások rohamtempóban bővülő piacán szinte csak a képzelet szab határt az új fejlesztéseknek, amelyek közül a legötletesebbek minden bizonnyal jövedelmező alkalmazássá válnak. Ki gondolta volna például a Google Maps űrfelvételeket használó keresőfelületének tömeges elterjedése előtt, hogy a lapos háztetők egyszer még értékes reklámhordozó felületek lesznek?</p>
<p align="center">* * *</p>
<p><strong>A GPS működési elve</strong></p>
<p>A GPS-műholdak folyamatosan sugározzák fedélzeti atomórájuk időjeleit, saját azonosítószámukat és bolygónk középpontjához viszonyított térbeli helyzetüket. A GPS-vevőkészülék mindezt érzékeli, és a kibocsátás óta eltelt időtartam alapján kiszámítja saját távolságát az éppen látható műholdaktól. Ha egyszerre legalább három műhold adását veszi, meg tudja határozni a szélességi és hosszúsági koordinátáit, vagyis földfelszíni helyzetét (mivel három gömbfelület legfeljebb két pontban metszi egymást). A tengerszint feletti magasság kiszámításához viszont egy negyedik műhold távolságának ismerete is szükséges, ezért ha lehetséges, a vevőberendezések mindig legalább négy mérést végeznek.</p>
<p><br /><em>Forrás: [origo] tudomány</em></p>