<p><strong>A sokszor csak Benelux &aacute;llamok n&eacute;ven emlegetett Belgium, Hollandia &eacute;s Luxemburg, ter&uuml;let&uuml;ket tekintve m&eacute;g egy&uuml;ttesen is alig &eacute;rik el egy k&ouml;zepes m&eacute;retű orsz&aacute;g szintj&eacute;t, gazdas&aacute;gi &eacute;s kultur&aacute;lis jelentős&eacute;g&uuml;k, n&eacute;psűrűs&eacute;g&uuml;k azonban m&aacute;r a k&ouml;z&eacute;pkorban is kiemelkedő volt, az Eur&oacute;pai Uni&oacute; megsz&uuml;let&eacute;se &oacute;ta pedig az itt tal&aacute;lhat&oacute; nemzetk&ouml;zi int&eacute;zm&eacute;nyek ok&aacute;n is megker&uuml;lhetetlenek. Az &uacute;n. Benelux-szerződ&eacute;ssel 1948. janu&aacute;r 1-től l&eacute;trej&ouml;tt &aacute;llamcsoportosul&aacute;s jelentette ugyanis az EU előfut&aacute;r&aacute;t, k&eacute;pezte annak magj&aacute;t. A h&aacute;rom orsz&aacute;g szoros politikai egy&uuml;ttműk&ouml;d&eacute;se az&oacute;ta m&eacute;g tov&aacute;bb m&eacute;ly&uuml;lt v&aacute;muni&oacute;, gazdas&aacute;gi uni&oacute; &eacute;s egys&eacute;ges &uacute;tlev&eacute;l form&aacute;j&aacute;ban is. Az elk&ouml;vetkezendő h&aacute;rom r&eacute;szben a Benelux &aacute;llamok főv&aacute;rosaiba kalandozunk el. Elsők&eacute;nt a legkisebbik tagorsz&aacute;g, Luxemburg főv&aacute;ros&aacute;t, a vele szinte teljesen azonos nevű Luxembourgot mutatjuk be.</strong></p>